Om nogle gronlandske Blomster. 109 



violette og ligesom Bægeret stærkt kjertelhaarede Krones Evne 

 til at falde i Øjnene forhøjes derved, at de støttende Højblade 

 ligeledes ere smudsig violette. Lugt har jeg ikke bemærket, men 

 Honning dannes af det grønlige Nektarium paa Frugtknudens 

 Forside iFig. G). .Miiller har skildret, hvorledes Hamler og andre 

 Insekter ved at stikke deres Sugesnabel eller tillige Hovedet ind 

 i Blomsten (se Fig. 7, Kronen forfra), støde mod Støvknappernes 

 spidse nedre Ender (Fig. Å', Ij\ og voldsomt rive de ved Haar 

 sammenhængende Knapper ud fra hinanden, hvorved de tørre 

 og lette Pollenkorn udstrøes og falde ned paa Insektet, der da 

 lettelig transporterer dem til en anden Blomst og afsætter dem 

 paa det endog i Knoppen (Fig. B\ fremragende Ar (Fig. A — E). 

 Exemplarer. hvis Blomster ere byggede nøjagtig paa samme 

 iVlaade som Alpernes, findes nu ogsaa baade i Norge og Grøn- 

 land M; disse Exemplarer have aabenbart udprægede Insekt- 

 blomster, der ikke eller dog meget vanskelig kunne bestøve sig 

 selv. Mine Figurer (der alle ere af udvoxede Blomster) vise nu, 

 at Grifi'ellængden, saa vel som hele Blomstens Størrelse, varierer 

 ikke lidt, bortset fra Aldersforskjellighed. Der forekommer da 

 ogsaa Exemplarer, som have en saa kort Grifl'el hele deres Levetid 

 igjennem, at Arret slet ikke bliver synligt udenfor Kronen; hos 

 nogle ligger Arret dog endnu strax inden for Blomstens Munding 

 iFig. -F, K]^ men hos andre endog saa langt inde som over 

 de bageste Støvknapper iFig. L). Arret ligger i disse Tilfælde 

 op til Knapperne, og Selvbestøvning er, saa vidt jeg sér, uund- 

 gaaelig; jeg har ogsaa paa saadanne Blomster tydelig set Pollen- 

 kornene aflæssede især paa Arrets nedre, til Knapperne stødende 

 Side (Fig. A/). Pollenkornene falde for øvrigt med stor Lethed 

 ud, og man tinder meget almindelig Masser af Pollen strøet 

 omkring overalt i Blomstens Indre, paa Kronen, Støvtraadene, 



') Muller omtaler ikke, at Griflen er besat med korte stive fremad rettede 

 Haar, undtagen i den øverste Ende (Fig. H); men rimeligvis er den 

 bygget paa denne Maade ogsaa i Alperne. 



