Om nogle grønlandske Blomster. 149 



der Ændringer, saa ere de i alt Fald saa smaa, at de blive 

 vanskelige at paavise tor en, der ikke har mere Materiale og 

 flere Undersøgelser, egne eller af andre, at raade over, end jeg 

 for Tiden. Naar Muller angiver, al »die Mogliclikeit spontaner 

 Selbstbefruchtung" er gaaet tabt hos Sibbaldia, da forekommer 

 det mig umuligt at passe paa de grønlandske Exemplarer; thi 

 jeg har set Støvknapperne anbragte saa nær Arrene, at Selv- 

 bestøvning vist nok let maatte kunne foregaa. Interessantest af 

 alle har jeg fundet den ægte arktiske, dog ikke grønlandske 

 Art, Ruhvs arcticus^ fordi Støvdragerne i en langt højere Grad 

 end hos nogen anden mig bekjendt Rubus eller tlosacé i det 

 hele slutte tæt sammen til et fast Tag over Blomstens Indre 

 og delvis nødvendigvis maa ved ligefrem Berøring afsætte Pollen 

 paa Arrene. Nærmere herom har jeg meddelt i det svenske 

 "Vetenskaps-Akad. Ofversigt» 1886, Bd. 12. 



Ogsaa Ranunculaceerne ere i Grønland repræsenterede 

 ved Slægter med lignende, for en blandet Skare af Insekter til- 

 gængelige, enkelt byggede og vist i det hele homogame Blomster, 

 nemlig Ranunculus, Anemone og Coptis. Nogle mærkværdigere 

 Afvigelser fra de samme Slægters Repræsentanter hos os kan 

 jeg ikke anføre; om de meget smaablomstrede Arter, som 

 Ran. hyperboreus og pygmæus har jeg noteret: Selvbestøvning. 



At Criicifererne ogsaa høre til de enkelte, for Krydsning 

 og Selvbestøvning lige skikkede Blomster, har jeg alt omtalt i 

 Botanisk Tidsskrift loBd, hvorfor henvises dertil. Det for- 

 tjener blot at fremhæves her, at medens Cardamine pratensis i 

 Grønland ikke i ringeste Maade synes at afvige fra den i Mellem- 

 europas Lavlande voxende, har Slægten en arktisk, særlig for 

 de højeste Bjærge og goldeste Steder karakteristisk Art i Car- 

 damine bellidifolia] interessant er det nu, at denne i endog 

 særlig Grad er indrettet til Selvbestøvning (se Botan. Tidsskr. 

 Bd. 15, S. 53). 



Ericineerne har jeg ligeledes allerede omtalt detailleret 

 i Botanisk Tidsskr. Bd.l5 og senere i K. Vetenskaps-Akademiens 



Overs, over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 188tj. 11 



