172 M. c. Gertz, 



= Ciceros perpessio, de seneres passio, som Madvig har vist). 

 De ira I, 16, 3, hvor Seneca taler om Anvendelsen af forskjellige 

 mindre eller mere haarde Straffe svarende til det mindre eller 

 mere forbryderske Sindelag, siger han om den, som han har 

 charakteriseret som saa ond, at han elsker Synden for selve 

 Syndens Skyld: olim miser mori quaeris, bene de te merebinmr, 

 auferemus tihi istani, qua iiexaris, insaniain et per tua alienaque 

 supplicia nolutato id quod unum tibi bomiyn superent repraesen- 

 tabimus, mortern. Ogsaa her kunde all synes at være i tilfreds- 

 stillende Orden; men A tyder dog hen paa noget andet ved sin 

 Læsemaade qua iiexas ueæans. Man har simpelthen udslettet 

 ueæas som en Fejlskrifl istedenfor uexaris\ men naar jeg tænker 

 paa de følgende Ord: i^er tua alienaque supplicia uolutato, 

 og derhos mindes, at i dette Haandskrift paa en Række Steder 

 den Fejl er begaaet, at n i Præsens Participium er udeladt, tvivler 

 jeg ikke paa, at vi faar del frem, Seneca har skrevet, ved at 

 læse qua uexans uexaris. Andre Steder findes i min Udgave 

 p. 56, 18 og 23; 155, 15; 201, 14; 204, 4; 218, 14; 260, 11; 

 311, 22; o. s. V. — Den latinske Lexikografl har faaet et Par 

 Berigtigelser, idet man nu maa udslette Seneca som Autoritet 

 for Adjectivet rationabilis (p. 228, 17; A: rationalis) og Subst. 

 adjlictio (406, 4; A: adfiictatio\ Ordet maa vist i del hele 

 forsvinde fra Lexikonetl; omvendt har man nu hans Autoritet 

 for Adjectivet deceptorius (383,6, hvor man før læste decepturo); 

 ligeledes har Seneca vistnok p. 46, 15 dannet et Adjectiv 

 emendicaticius (i Analogi med collaticius , inuecticius , perpes- 

 sicius, postulaticius , som alene findes hos ham, foruden en hel 

 Række andre, der ogsaa findes hos andre Forfattere). Ved en 

 vistnok ganske sikker Conjectur har jeg et Sted (p. 139, 27) 

 indført den grammaliske Form Macrobioe] A har macrobide, saa 

 at Fejlen hører til det ældste "Lag- Fejn), der stammer fra den 



') Det er vel næsten overflødigt at bemærlce, at de Fejl, der (indes i et 

 hviiiietsomlielst Haandslcrift fra en Tid, der ligger noget senere end 



