Om Benzolniolekulets Konstitution. 



181 



Endepunkter svare altsaa til de sex Fvulstofatomer. Man 

 maa derfor antage, at disse Axer danne det fundamentale i 

 Benzolmolekulet, og at de tre til disse svarende Bindinger imellem 

 Kulstofatomerne ere uløselige, saafremt iVlolekulets Grund- 

 karakter skal bibeholdes. 



4. Af Benzolmolekulets sex Kulstofatomer ere altsaa hver 

 to bundne ved en axiær Binding; men for at fastholde de tre 

 uafhængige Axer i deres gjensidigt lodrette Stilling, ere flere 

 Bindinger imellem Kulstofatomerne nødvendige. Dette kan op- 

 naaes derved, at hvert Kulstofatom binder et Naboatom, hvor- 

 ved hvert Atom vil blive knyttet til to Axer, eller derved at 

 hvert Atom binder to Naboatomer, hvorved hvert Atom vil blive 

 forbundet med alle tre Axer. Disse Bindinger svare selvfølge- 

 ligt til Oktaedrets Kanter. 



5. Da denne periferiske Binding af Kulstofatomerne selv- 

 følgelig ikke maa ophæve Atomernes fuldstændige Lighed i 

 kemisk og fysisk Henseende, maa disse Bindinger være regel- 

 mæssigt fordelte; men denne Fordring tilsteder kun een Op- 

 løsning, nemlig saaledes, at hvert af Benzolmolekulets Atomer 

 binder tre andre Atomer, som tilhøre hvert sin Axe , men ikke 

 ere indbyrdes forbundne. 



Den saaledes for Benzolet 

 afledede Konstitution lydeliggjøres 

 ved vedføjede Figurer. Fig. 1 

 viser det regulære Oktaeder i per- 

 spektivisk Tegning; dets Hjørner 

 ere numererede fra 1 til 6, hvilke 

 Tal bibeholdes i de følgende Fi- 

 gurer til at betegne de samme 

 Hjørner. Oktaedrets tre Axer ere 

 altsaa 1:4, 2:5 og 3:6. 



Figur 2 viser Oktaedrets tre 

 Axer, hvis Endepunkter altsaa 

 svare til de sex Atomer Kulstof. 



Overs, over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1886. 13 



