li Jiipetus Sleenstrup. 



Arter, som ikke alene staa Sepiola RondeleJii hmcu meget nær, 

 men som ogsaa ofte benævnes med dennes Navn under en vistnok 

 mindre rigtig Forestilling, nemlig, at de ikke ved tilstrækkelige 

 zoologiske Karakterer hidtil hav(; kunnet adskilles fra den. Kysterne 

 og Øerne i det indiske og det stille Hav frembyde ligeledes andre 

 og tildels meget nærstaaende Arter. I disse forskjellige Egne 

 af Havet findes der endvidere ikke blot Arter med den trelappede 

 Form af Blæksækken, og den ene af dem synes allerede at have 

 været Gjenstand for Dr. Gi rod 's Undersøgelse vedRoscoff, men 

 sammen med dem ogsaa Former med den simple Blæksæk, 

 Det Spørgsmaal, om der maatte muligvis være en generisk eller 

 subgenerisk Karakter i Blæksækkens Uddannelse i den udelte 

 eller tredelte Form, vil altsaa snarest kunne finde sin Afgjørelse 

 ved en Paavisning af, hvorvidt enhver af disse Blæksækkens 

 Former ledsages konstant af Ændringer i andre Forhold og 

 navnlig i saadanne, der enten allerede ere anerkjendte at have 

 systematisk Betydning og pleje at bruges i denne, eller som ved 

 nøjere Afvejning maaske kunde vise sig brugbare til Grupperinger 

 af højere Orden end Artsgrupperne. Da alle slige Arter fra de andre 

 Have, saavidt de hidtil maatte være bekjendte, altsaa nødvendigvis 

 maa drages ind i Drøftelsen, kan Spørgsmaalet naturligvis ikke 

 besvares her, hvor knn Vliddelhavets Former behandles ; men til dets 

 Besvarelse vil der findes enkelte brugbare Momenter i en anden 

 Afhandling, som omtaler flere saadanne Former og mere almin- 

 delig berører Sepiola-Arternes Systematik, til hvilken jeg derfor 

 her henviser. — For Øjeblikket maa vi altsaa nøjes med at have 

 fastslaaet en Bække af hidtil oversete eller upaaagtede Ejen- 

 dommeligheder i hele Sepiolaens Bygning, der stadigen ledsagede 

 hver af de to i Middelhavet iagttagne Former af Blæksækken, 

 og som derved noksom godtgjorde, at Blæksækkens Form havde sin 

 Grund i det mindste i en Artsejendommelighed. Manglen paa Er- 

 kjendelsen af denne Sammenhæng, det vil sige paa Blik for de gjen- 

 nemgaaende, ingenlunde for den sagkyndige alene iøjenfaldende 

 Forskjelligheder, maa det altsaa tilskrives, at de dygtige Forskere, 



