102 J. L. Lssing. 



vikles og belægges med Exempler. Og dog er der ingen Tvivl 

 om at Whitney, da han udgav sine "Lectiires" , ikke kjendte 

 M.s Skrifter. Hans comparative Sprogstudier havde ført ham 

 til et flygtigt Bekjendtskab med Svensk; del danske Sprog næv- 

 nes ikke i hans Bøger. Igjennem tyske Filologers Skrifter 

 kjendte han Basks Navn; Madvig tænkte han sig sikkert kun 

 som speciel klassisk Filolog, og anede ikke, at han i ham 

 havde en Meningsfælle og en Forgænger paa sit eget Omraade. 

 Medens det saaledes maa indrømmes, at W. ikke har laant fra 

 M., er det lige saa klart, at M. var i sin gode Ret, naar han 

 under det nordiske Filologmøde i Christiania 1881 nedlagde 

 en bestemt Indsigelse imod den i den svenske Oversættelse af 

 Whitneys Bog fremsatte Ytring, at han havde sluttet sig til W.s 

 Anskuelser; han havde jo udtalt dem 30 Aar tidligere. Det 

 gjælder her, som saa ofte i Videnskabens Udviklingshistorie, 

 at efter mange Tiders kejtede Forsøg og Famlen i Mørke kom- 

 mer der endelig et Tidspunkt, hvor Sandheden maa bryde frem; 

 den viser sig samtidig paa forskjellige Steder, og Opdagelsen 

 gjøres af flere, uden at den ene er afhængig af den anden. 

 Det ligger vel tildels i del danske og det engelske Sprogs store 

 Simpelhed 1 Bygningen, at det er en dansk og en engelsk 

 Sprogforsker, der først ret har faaet Øjet op for, al Formrigdom 

 ikke er noget absolut Fortrin ved el Sprog, men at Udviklingen 

 netop stræber etter Simplificering af Betegnelsesmidlerne. Det 

 var maaske ogsaa en for Danske og Englændere fælles Aandens 

 Ædruelighed, der førte dem begge lil at forkaste tyske og 

 franske Forfatteres uklare Fantasier og misforstaaede Filosofi; 

 men Madvig, der var et skarpt filosofisk Hoved, og som hele 

 sit Liv igjennem syslede med Filosofi — del vil erindres, hvor- 

 ledes han for omtrent 4 Aar siden (II. Januar 1884), ved sit 

 Halvbundreaars Jubilæum som Medlem af delte Selskab, her 

 holdt el rent filosofisk Foredrag «om Causalitet og Frihed" — 

 angreb Filosofien med dens egne Vaaben ; Whitney vovede sig 

 ikke ind paa dette Omraade, men fremsatte sit System med 



