116" •!• L- Ussing. 



gjorde st«rsl Lykke, fik Prisen; de andre maatte nøjes med 

 deres Honorar og med den Ære at have faaet et Stykke opført 

 paa Festen i Atlien. Det vil vanskelig kunne undskyldes, naar 

 tyske Lærde M endnu tale om i., 2. og 3. Pris. Der var selv- 

 følgelig kun én Digter, der fik Prisen, men de fik alle For- 

 fatterhonorar, om end forskjelligt efter den Orden, hvori Dom- 

 merne salte Stykkerne, og derfor blev ogsaa denne nævnt i den 

 officielle Bekjendtgjørelse -). Havde de sparsomme Indskrift- 

 stumper, der give Oplysninger om disse Forhold, foreligget i 

 den Form, hvori de nu ere udgivne, vilde M. sagtens have 

 udtalt sig anderledes om en og anden Enkelthed; men Nøglen 

 til Forstaaelsen har iNL fundet, og Hovedresultatet er del, som 

 fremsattes i den nævnte Afhandling. 



Naar Madvig skulde bestemme Filologiens Begreb, hævdede 

 han altid, at det var en historisk Videnskab. Han definerede 

 den som "Forskningen over og Fremstillingen af svundne Kultur- 

 perioder og Kulturtilstande gjennem Fortolkning af deres efter- 

 ladte Mindesmærker, frem for alt Litteraturen«. Og den klas- 

 siske Filologis Opgave salte han i »Tilvejebringelsen af en 

 alsidig, fyldig og selvstændig Erkjendelse og Beskuelse af 

 Grækenlands og Roms Tilværelse som et særegel Trin i Men- 

 neskehedens Historie». <' Den bliver allsaa selv den fuldstændige 

 gamle Historie i dennes fulde Alsidighed". Naar man nu efter 

 denne Definition spørger, hvorfor han da ikke har skrevet en 

 Grækenlands og Roms Historie, da er Grunden ikke saa meget 

 at søge i, hvad han ved samme Lejlighed tilføjede, at Filologien 

 er Historien "ikke som Beretning, men som Beskuelse; dens 

 Særkjende er Autopsien », som i hans egen Individualitet. 



') Lipsius i Bericlite d. Saclisisc.hen Gesellschaft 1885 S. 420. 



*) DeUe fremcaar utvivlsomt af Forlioldet ved Panathenæerne, baade ved de 

 musiske og de gymniske Kampe, saaiedes som vi kjende det fra ind- 

 skrifterne, Corp. Inscr. Atticar. il, 2, n. 965 a og b, hvormed kan sam- 

 menlignes Aristoph. Frøer 367 med Schol. og Hesychios s. v. [ii<p%g. 



