23 



seet den, er i Begyndelsen af det 5te Aarhiindrede , da Syne- 

 sius, Biskop i Barce, sendte et Exemplar til en Ven som en 

 stor Karitet.*) Af Beskrivelsen af denne Plante hos Theophrast 

 og andre af Oldtidens Skribenter, og navnlig af de Fremstillin- 

 ger af den, som findes paa saamange Mønter, kan man med 

 Sikkerhed slutte , at den var en Skjermplante , saa at den alt- 

 saa hørte til den samme Familie, som indbefatter Guleroden, 

 Sellerien og ligeledes den Plante, Silfion skal have lignet 

 mest i Egenskaber, nemlig Dyvelsdrækplanten. Oldtidens 

 Forfattere omtale nemlig to Slags Silfion: den ægte eller 

 cyrenaiske, der var vellugtende og velsmagende, og som 

 de græske og romerske Gourmander satte saa stor Pris paa, 

 og den mediske eller persiske-), der havde en skarp Smag 

 og ubehagelig Lugt som Hvidløg, og som i Egenskaber ganske 

 svarede til Dyvelsdræk. For at komme til en nærmere Bestem- 

 melse af Planten, var del naturligt, at man henvendte sin Op- 

 mærksomhed paa de Skjermplanter , som voxe i Barka og 

 de tilgrændsende Lande. De Videnskabsmænd, der have bereist 

 Barka, som Della-Cella-''), Pacho, Barth, Brødrene Beechey^) o. fl., 

 have ogsaa der iagttaget en Skjermplante, som af Landets Be- 

 boere kaldes Drias, og som de have været enige om at erklære 

 for de Gamles Silfion; men ganske vist uden Grund. Drias 

 har nemlig vist sig at være Thapsia Silphium^) ^ der ikke har 

 den fjerneste Lighed med den paa Mønterne givne Fremstilling 

 af Silfionplauten, og ligeledes i Egenskaber er ganske forskjellig fra 

 denne. Medens det saaledes, for at nævne eet Forhold, af de 

 Gamles Beretninger er bekjendt, at Silfionplanten var meget velgjø- 



') Macé: Les voyageurs modernes dans la Cyrenaique et le Silphium des 



Anciens. Revue archéologique. XIV année p. 169. 

 ^) Den kaldtes ogsaa den syriske, dog ikke fordi den voxede i Syrien, men 



fordi den tilførtes herfra. (Thrige: Res Cyrenensium p. 309.) 

 3) De 11a- Celia: Viaggio da Tripoli di Barbaria. 1S19. 

 *) F. Bee et H. Beechey: Proceedings of the expedilion to explore the 



northern coast of Africa. 1828. 

 *) Vivian i: Floræ Libycæ specimen. Genua 1824. 



