34 



paafaldende, at der tidligere har voxet en Art i Cyrenaica af en 

 Slægt , som nu kun er kjendt fra Persien , da maa hertil be- 

 mærkes , at begge disse Lande høre til samme plantegeografi- 

 ske Gebet. Den nordlige Del af Afrika og Arabien og den 

 største Del af Persien have de ørkenagtige Sandsletter fælles, 

 og der findes her gjennemgaaende den samme Karakter i Plan- 

 tevæxten og tildels de samme Arter. Vi træffe derfor i Barka 

 og Persien de samme Planteregioner. Den nordlige Skraaning 

 af Barkas Høiplaleau, fra Kysten og 3—4 Mile ind i Landet, er 

 skovklædte Bjerge med en malerisk skjon Natur. Pinier, den 

 haleppiske Fyr, stedsegrønne Ege, Myrter og Laurbærlræer be- 

 klæde Bjergskraaningerne, og smaa Bjergstrømme vande Dalene, 

 hvor Figener, Druer og andre Sydfrugter opnaa en sjelden 

 Fuldkommenhed ; men saasnnrt man er kommen over den nord- 

 lige Skraaning, forandrer Naturen sig ganske; al Trævæxt for- 

 svinder, og kun smaa tornede Buske, Artemisier og tidselagtige 

 Planter dække Jorden ; længere mod Syd antager Landet en 

 endnu mere ørkenagtig Karakter, og her var det at Silfion- 

 planten voxede. Persien er mod Nord begrændset af Bjerge, 

 som skraane ned mod det aralo-kaspiske Gebet. Yppige Skove 

 af Ege (Quercus casta7ieifolta),\a\nøåiiT[eT {Pterocarya caucasica), 

 Parrotia -persica^ Alnus ohcordata^ Ahorn [Acer Hyrcanum) o. fl. 

 indtage denne Del af Landet; men ogsaa her viser sig, saasnart 

 man er kommen om paa den sydlige Heldning, en hgnende 

 Forandring som i Barka, og man seer kun stærkt forgrenede 

 tornede Buske, ofte trykkede tæt til Jorden: Prunus prostrata, 

 Asiragaliis -Avter , Acantholimon , Acanthopliyllum o. 1. ; endnu 

 længere mod Syd, henimod de slore Saltørkener, ere Dyvels- 

 drækplanterne næsten eneherskende.*) 



Narthex Asa foetida frembyder saaledes i sin Forekomst 

 ligesom i sin ydre Form og i sine Egenskaber — thi at det 



') Die Russische ExpediUon nach Chorassan in den Jahren 1858 und 1859. 

 Originalbericht des Botaniliers der ExpediUon, Prof. Bunge. Peterman n: 

 Geograph. Mittheil. 1860, p. 205. 



