36 



af de gamle Kilder ordnes og anføres paa samme Maade som 

 i Plantebeskrivelser i Almindelighed. Jeg skal derfor her for- 

 søge at udkaste en botanisk Beskrivelse af denne Plante efter 

 Theophrast, Pliniiis o. A. og efter Mønterne og hertil føie nogle 

 oplysende Bemærkninger, som.ere trykte med mindre Typer. 



«Roden er stor og tyk og bliver over en Alen lang; den 

 har en sort Bark, paa hvilken der sees Mærker. Den øverste 

 Del rager op over Jorden som et Hoved, og naar der heri 

 gjøres Indsnit, udflyder Saften som en Mælk» (Theophr.). 



Ved Rod forstaaes her, ligesom hos Skjermplanterne i Almindelighed, 

 Roden og Mellemstokken eller den nederste, stærkt udvidede, overvintrende 

 Del af Stængelen. "Mærkerne« ere Arrene, som vise sig, efterat Bladene ere 

 faldne af. Der er hos Theophrast i Beskrivelsen af Roden et noget dunkelt 

 Sted, der, som Link mener (I. c. p. 117 i Noten), vistnok maa opfattes saa- 

 ledes, at disse Mærker afgive ligesom Maal for Snittene, nemlig for de Snit, 

 hvorved Tverskiver skæres af Melicmstokken for at faa Saften til at udflyde. 

 Roden er kun sjelden afbildet paa Mønterne. 



(•Stængelen [fiaYvåagiq] er som hos Ferula communis og 



enaarig') (Theophr.). Af Mønterne sees, at den er opret udelt, 



meget tyk, forsynet med meget dybe Længdefurer, og at der 



fra Grunden undertiden udgaa et eller to Sideskud. Høiden 



maa, som der i det Foregaaende er vist, antages at have været 



7—10 Fod. 



Naar det siges, at Stængelen er enaarig, da menes hermed kun den 

 overjordiske Del, medens den underjordiske, i Form af Mellemstok, er over- 

 vintrende i Forbindelse med Roden. Naar der, som vi i det Folgende skulle 

 se, var anordnet og fastsat bestemte Grændser for Indsnittene i Mellem- 

 stokken, har Meningen rimeligvis hermed været den, at man ikke maatte 

 skære dybere, end at der paany kunde skyde nye Skud frem. Denne under- 

 jordiske Del af Planten har vistnok ligesom hos Narthex Asa foeiida (se i 

 det Folgende p. 43) maattet opnaa en Alder af adskillige Aar, førend den 

 blomstrede, og er derpaa vedbleven i en længere Aarrække hvert Foraar at 

 danne overjordiske Skud. 



(•Bladet {^dansiov] er som hos Sellerien (Theophr.) og 

 falder af om Foraaret" (Plin.). Bladene ere paa Mønterne som 

 oftest fremstillede som modsatte; men undertiden sees de dog 

 at være afvexlende; de beklæde hele Stængelen og ere forsy- 

 nede med meget store Bladskeder, der have stærkt fremtrædende 



