43 



rerne og fra Ferula derved, at der kun er een Kanal i hver 

 Fure. De herhen hørende Planter udmærke sig ved en meget 

 eiendommelig Habitus, den tykke udelte Stængel er nemlig i 

 hele sin Høide beklædt med Blade, der væsentlig bestaa af 

 Skeder og tildels ere modsatte, og fra alle Bladhjørnerne udgaa 

 Blomsterstande. Den ovennævnte Art blev opdaget af den be- 

 kjendle engelske Reisende Falconer 1838 i tørre Dale i den 

 nordlige Del af Kaschmir, men først beskreven 1846. Frø 

 bleve sendte til den botaniske Have i Edinburgh, og her blom- 

 strede første Gang 1859 en Plante, som er afbildet og beskrevet 

 af Hooker i Curtis's Bot. Mag. V. XVI. t. 5168. I Slutningen 

 af Februar begyndte Blomsterstanden at vise sig samtidig med 

 Bladene, og i Løbet af 45 Dage opnaaede den en Høide af 

 mere end 7 Fod. Ifølge de Oplysninger, som gives af Hooker, 

 synes den at have en temmelig stor Udbredning i Persien, men 

 vi mangle endnu sikkre Iagttagelser herover. 



Om Tilvirkningen og Indsamlingen af Dyvelsdræk vide vi 

 endnu ikke andet, end hvad Kåmpfer iagttog 1687 i den sydlige 

 Del af Persien ved Lar. Han fortæller (1. c. p. 545), at Ind- 

 samlingen falder i 4 Afsnit og tager sin Begyndelse midt i April, 

 paa hvilken Tid Bladene ved deres noget visne Udseende an- 

 give, at Roden er moden. Man begynder med at skrabe Jorden 

 bort med en Hakke omkring den øverste Del af Mellemstokken 

 og rive hele Stængelen af, hvorpaa Jorden atter lægges løst 

 omkring, og Toppen af Mellemstokken dækkes med Blade, der 

 betynges med Stene , for at de ikke skulle føres bort af Vin- 

 den. Efter 40 Dages Forløb, eller den 20—25 Mai, begive Ind- 

 samlerne sig igjen til Bjergene forsynede med en Kniv, en 

 Spatel, en lille Krukke, som er fæstet til Bæltet, og to Kurve i 

 et Aag. Man begynder med at skrabe Jorden bort omkring 

 Mellemstokken og skærer derpaa en ganske tynd Skive af den 

 øverste Del. De saaledes behandlede Planter henstaa en Dag, 

 inden den af Saarfladen udflydte Saft indsamles, derpaa skæres 

 en ny tynd Skive af et Straahalms Tykkelse af, og det Samme 



