103 



eftersom Fr. Rostgaard har den store Fortjeneste, at det skyl- 

 des ham, at «danske Komedier« bleve opførte i Eftersomren 

 1722, hvorefter strax endnu inden Aarets Slutning fulgte flere af 

 Holbergs ældste. Til denne Fr. Rostgaards uforgjængelige 

 Fortjeneste , at have væsentlig bidraget til i rette Tid at give 

 den Bolbergske Muse Flugt paa denne Maade, slutter sig en 

 anden lige saa uforgjængelig, om end mindre i Øine faldende, 

 idet han nemlig var Langebeks «eneste Forfremmer-) (elter 

 Langebeks eget Udtryk) endnu 1736, da han dog ingenlunde 

 var nogen Begynder. De følgerige Virkninger af denne Fr. 

 Rostgaards saa forstandig og kraftig grebne dobbelte Virk- 

 somhed for de « danske Komedier') og den danske Historie ved- 

 vare og ville vedvare bestandig — noget der kun sjælden kan 

 være Tilfælde — , og vi kunne ligeledes endnu stedse glæde os 

 ved den vigtige Haandskriftsamling (med Indbegreb af den ældste 

 danske trykte Rog, hvis Skjæbne og Bevarelse ellers vilde have 

 været uvis), som han skjænkede Universitetet. Endelig er det 

 bekjendt, at Fr. Rostgaard indtil denne Dag er den eneste 

 Privatmand hos os — men der var ;dtid noget mæcenatisk ved 

 ham, som stedse kom frem paa en smuk Maade — der har 

 grundlagt en akademisk Professur, den for de »nordiske Anti- 

 kviteter)) og det endog hele 70 Aar, før den første svage Be- 

 gyndelse gjordes til vort »oldnordiske)) Museum. 



Om Alt dette og meget mere, naturligvis ogsaa om mange 

 Statsstyreisen vedrørende Forhold, indeholdes mangfoldige, i del 

 mest enkelte gaaende, ny og aulhentiske Oplysninger i den store 

 Samling af Aktstykker og Breve, hvorom her er Tale. Vi have, 

 efter hvad der paalaa os, gjort os nærmere bekjendt med den, 

 og kunne bevidne, at den er lige saa indholdsrig som den er stor. 

 Dette gjælder saavel om de enkeltvis sammenstimlede Aktstykker 

 som om de sluttede Brevsamlinger, navnlig Langebeks og 

 Grams, alt for største Delen hidtil utrykt. Kt og andet mindre 

 Stykke, noget særlig af den udenlandske Brevvexling kan maaske 

 synes mindre nødvendigt; men, hvad der saaledes vilde kunne 



