138 



Kun sjeldent optræder enkelte Krystaller. I Regelen ere 

 de Trillinger, idet 3 Individer ere sammenvoxede efter Prisme- 

 fladerne. Den derved dannede indspringende Vinkel sees med 

 blotte Øine paa Krystallerne som en dyb Fure eller Ilende. 



Brucintrijodid. Den fremherskende Form er et Fladepar, 

 som er stærkt stribet parallel Combinalionskanten, med en mere 

 underordnet Form, der af Hr. Jørgensen antages for et Dorne, 

 og hvis Vinkel han har bestemt til omt. 40°. Combinationskanten 

 fandt jeg i Middel af 5 Maalninger med Reflectionsgoniometer 

 = 157° 36'. Jeg antager Formen for en Combination af et 

 rhombisk Prisme med et makrodiagonalt Fladepar. Retningen 

 af Striberne paa Fladeparret vil da være som hos Strychnin- 

 trijodid. Antages her det samme Grundform - Prisme som 

 hos Strychnintrijodid, er det maalte Prisme et Makroprisme, 

 m^ = ozP^jo. Krystallen er altsaa ikke — som Strychnin- 

 Irijodids — udviklet efter Hovedaxen, men de tynde Tavler efter 

 ooPoo have deres Længderetning tværts paa Hovedaxen. 



Jeg vælger denne Slil'ing af Krystallen, fordi den bringer 

 Overensstemmelse i Strychnintrijodids og Rrucintrijodids optiske 

 Forhold. Man har da nemlig 



Polarisationsplan Hovedaxe ( Str.-trijodid: bleggul. 

 ! — ( Br. -trijodid: lysgul. 



! Str.-trijodid: purpur-rød. 

 Br. -trijodid: purpurbrun. 

 eller for dem begge -\- lys, || mørk. 



Tarconintrijodid danner pragtfulde rødviolette Naale 

 med blaalig metallisk Reflex. Krystalformen er et rhombisk 

 Prisme, hvis Vinkler bestemtes med Reflexionsgoniometret. 

 m== 'i3° 14'. Middel af 6 Maalninger. 

 m == 139° 29'. Middel af 4 Maalninger. 

 Colarnintrijodid danner meget smaa, men blanke og 

 speilende rhombiske Prismer, hvis Vinkel ved Reflexionsgonio- 

 metret fandtes: m == 43° 23', Middel af 15 Maalninger paa 3 

 Krystaller. 



