153 



af, da Maury saaledes paa een Gang forudsatte at Strøm- 

 ningerne i Havet foregaae, fordi Vandet under Troperne er mindre 

 vægtfuldt, og fordi Golfvandet er mere vægtfuldt end Vandet 

 i de nordlige Have, blev hans Standpunkt uklart og uholdbart, 

 og det lykkedes ham saameget mindre at stille Strømforholdene 

 i deres rette Lys, som man dengang savnede Midler til at 

 bestemme Havvandets Vægtfylde, fordi man ikke kjendte dets 

 Saltholdighed i de forskjellige Have. 



Dette Savn har Forchhammer i det Væsentlige afhjulpet ved 

 sine Undersøgelser over Havvandets Salthaldighed; thi ved at 

 tage Hensyn dertil og til Havvandets Temperatur, kunne vi nu 

 angive Søvandets Vægtfylde i Verdenshavene temmelig nøie. Ved at 

 udføre de herhenhørende Beregninger finder jeg, i Overeens- 

 stemmelse med Maury's oprindelige Tanke, at Søvandets Vægt- 

 fylde i det Hele taget er mindst under Æquator og derfra voxer 

 temmelig jevnt baade imod Nord og imod Syd. Den største 

 Vægtfylde synes Atlanterhavets Vand at have omtrent paa 60** 

 Brede, Syd og Sydost for Grønland, og til en Oversigt skal jeg 

 anføre , at naar vi sætte Vægtfylden paa dette Sted = 1 , saa 

 kan Havvandets Vægtfylde i Middeltal regnes at være følgende: 



Paa den nordlige Halvkugle. 

 Mell. 60°— 70°Br. iDavisstiædet . 0,9980. 



Paa 60° Br. i AtlaDterhavet 

 Mell. 50°— 60° Br. i do. 



— 40°— 50° — i do. 



— 23°— 40° — i do. 



— 0°— 23° — i do. 



1,0000. 

 0,9994. 

 0,9985. 

 0,9972. 

 0,9956. 



Paa den sydlige Halvkugle. 



ubekjendt ■ ■ 



ubekjendt — 



IKoldvandsstrøm. fra Gap Horn 0,9990. 

 i Atlanterhavet 0,9984. 



i do 0,9970. 



i do. 0,9966. 



hvoraf Bestemmelserne for den nordlige Halvkugle ere de paa- 

 lideligste, fordi de fleste Observationer ere tagne her. 



Af de anførte Tal fremgaaer, at Havvandets Tæthed i det 

 Hele taget voxer med Stedets Bredegrad paa samme Maade 

 baade imod Nord ,og imod Syd. Men Forchhammer har der- 



