155 



Paa Grund af Vandspeilels Fald maatte der altsaa, naar ingen 

 andre Kræfter vare virksomme, gaae en Overfladestrøm fra 

 Æquator imod Polerne, og en Understrøm langs Havbunden fra 

 Polerne imod Æquator, saaledes som \laury oprindelig antog. 

 Men Strømforholdene forandres væsentligt paa Grund af andre 

 Kræfters Indgriben. Den varme Overfladestrøm fra Æquator, 

 som uden andre Kræfters Mellemkomst vilde løbe imod Nord, 

 modvirkes af Nordost-Passaten , som udøver et skraat Tryk paa 

 Havfladen, hvis Virkning er større end Virkningen af Vand- 

 speilsfaldet; derved fremkommer der fra 30° Brede en Opstemning 

 af Vandet ned imod de Vandmasser, som Sydost-Passaten stræber 

 at sætte op fra det sydlige Atlanterhav, og samtidigt dermed 

 tvinger Passaten Overfladevandet paa den nordlige Halvkugle til 

 at bevæge sig Sydvest hen imod det caraibiske Hav, saaledes 

 som Franklin antog. Igjennem dette Hav og den mexikanske 

 Bugt, hvor Passaten ikke er fremherskende, løber Vandet videre 

 mod Nord igjennem Floridastrædet, og derved opstaaer Golf- 

 strømmen. Men til at drive Golfstrømmen fra den mexikanske 

 Bugt igjennem Floridastræ-det til 30° N. Br. behøves der et Fald af 

 Vandspeilet, som kan bestemmes ved Hjælp af de almindeligt gjæl- 

 dende Formler for Vandets Bevægelse i Strømme, og derved 

 findes det, at Vandstanden i den mexikanske Bugt maa ligge 

 c. 6 Fod høiere end Vandspeilet ved St. Augustine. Naar vi 

 dernæst efter Vægtfyldeforholdet af Havvandet ved St. Augustine 

 bemærke, at Vandstanden paa dette Punkt maa ligge omtrent 

 3^2 Fod over det Nulpunkt, som svarer til en iMiddeltæthed 

 = 1 af Havvandel, saa følger deraf, at Vandspeilet i den 

 mexikanske Bugt ligger c. QVa Fod over samme Nulpunkt, og al 

 Passaten opstemmer Vandet omtrent 3 Fod i den mexikanske 

 Bugt. 



Efterat denne umaadelige Vandstrøm, der i Snævringen ved 

 Bemini findes at have en Vandføring pr. Sec. af 1600 jMillioner 

 Cubikfod, har passeret St. Augustine, fortsætter den sit Løb i 

 nordostlig Retning, som foran omtalt. Til at drive Golfstrømmen 



