157 



Øieblikket hverken vide om de strømmende Vand- eller Luft- 

 partikler bevæge sig uden Modstand i deres Baner eller om 

 de bevæge sig under Modstand og under Paavirkning af Kræfter, 

 og endnu mindre vide, hvorfra disse hidrøre, deres Størrelse 

 o. s. v. At man ikke tilfulde har været opmærksom paa Jord- 

 rotationens Indflydelse paa Strømforholdene, har øiensynligt sin 

 Grund deri, at man kun har havt en mangelfuld Kundskab om 

 Lovene for flydende Legemers Bevægelse i Strømme; thi havde 

 man kunnet vise, at en saadan Kraft maatte være virkende, saa 

 vilde det sande Forhold næppe have undgaaet Opmærksomheden. 

 Sagen er nemlig meget simpel: Tænke vi os en materiel Deel, 

 f. Ex. en Deel af en Vandstrøm at bevæge sig fra Æquator i 

 Retning af Meridianen i en bestemt begrændset Kanal, saa maa 

 denne Deel efter Forløbet af Tiden <, idet den befinder sig paa 

 Bredegraden 6 og idet R betegner Jordradien, ligesom Jord- 

 overfladen bevæge sig med en Hastighed fra Vest til Øst = 



Q „ . cos 6. I det næste Øieblik dt, hvori den betragtede 

 ofa4UU 



Deel ankommer paa Bredegraden (d-{-dd], vil den med Bensyn 

 paa Kanalens Sider forholde sig som om den var paavirket af en 

 Kraft, der i Tiden dt vilde meddele den en Hastighedstilvæxt 



OD 



7-r-77:7r • sin 6d6 fra Vest til Øst, hvis Delen var fuldkommen 

 86400 ' 



fri; den drivende Kraft, som hidrører fra Jordrotationen, kan 

 derfor fremstilles ved: 



2nB . ^ /dd\ 2n . , 



^= 86400 •^'"^•U; = 86W'°^'"' 

 naar v betegner Hastigheden i den betragtede Kanal. Men 

 da Bevægelsen ikke er fri, eftersom den betragtede mate- 

 rielle Deel er bunden til at bevæge sig i en Kanal fra Syd til 

 Nord, saa vil den for Eenhed af Masse udøve et Tryk = ip 

 fra Vest til Øst imod Kanalens Sidevægge. Antages den be- 

 tragtede Deel at være en Deel af en Vandstrøm, som er 

 tvungen til at følge Kanalen, saa er det klart, at Vandspeilet i 

 Kanalen vil indstille sig med en Stigning fra Venstre til Høire, 



