198 



at det ikke skal gives Udseende af, at denne kun delvis, men 

 ikke i dens Helhed kunde passe paa en saadan Axe. 



"Af det høist eiendommelige Dyr, som jeg betegner med ovenstaaende 

 Navn , har jeg kun seet et eneste Exemplar.' Det fandtes i et Glas , som i 

 Efteraaret 1841 meddeeltes mig af Capitain Holbøll, mellem endeel smaa 

 grenlandske Krebsdyr. Al nærmere Underretning om dets F'orekomraen 

 savner jeg. Jeg finder imidlertid saa mange Overeensstemmelser mellem det 

 og flere af de laveste Lernæer, at jeg ikke betænker mig paa foreløbigt at 

 henstille det ved disse, indtil en nøiagtigere Kundskab om det kan tilveie- 

 Lringes. 



Længden kan ikke nøiagtigt angives formedelst de spiralagtige Bøi- 

 ninger, den bageste Deel af Legemet danner; i dets sammenboiede Stilling 

 holder det omtrent 8'", udstrakt vilde det beløbe 9 til 10'". Maaskee tør 

 Exeniplaret ikke ansees for fuldvoxent, da enhver Antydning af Generations- 

 virksomhed savnedes. 



Din forreste Deel fremstiller ligesom et Slags Hoved af en Linies Længde 

 eller lidt mere, langstrakt ægdannet, dobbelt saa langt som bredt. Spidsen 

 af dette Hoved forraader ved sin mørke Farve en rigelig Kitinudvikling, og 

 her findes en meget lille, kredsrund, ligesom af Straaler omgiven Mund- 

 aalning, men Munddele har jeg ikke kunnet opdage. Den forreste Trediedeel 

 af Hovedet er gjennemsigtig, og jeg har i dets Indre bemærket flere Rækker 

 af smaa Papiller (Kjertier) tæt bag Mundaabningen, bag disse en Række smaa 

 Længdestriber samt endelig Begyndelsen af Spiserøret. Den uigjennemsigtige 

 Deel af Hovedet bliver uigjennemsigtig deels ved en Fortykkelse af Integu- 

 menterne, som paa to Steder tydeligt kan iagttages, deels paa Grund af de 

 Muskellag, som omgive Tarmekanalen. Allerbagest paa Overgangen til Halsen 

 sees saaledes ligesom en Tragt af mange lange og tynde, tæt op til hver- 

 andre liggende Muskler. Længer fremme danne Musklerne større, flade 

 Masser, der forrest udsende nogle tandlignende Spidser (for Tilheftningen ?). 



Efter Hovedet følger en meget tyndere og tillige lidt korlere Deel, der 

 kan betegnes som Halsen; den er trind, uden noget Spor til Lemmer eller 

 Vedhæng; hvorimod den, naar en tilstrækkelig Forstørrelse anvendes, sees 

 at være bedækket af fine Haar. 



Nu kommer et Parti, der synes mig med Føie at kunne kaldes den 

 dtuedannede Deel. Denne er trind, Jidt tykkere end Halsen (gradeviis til- 

 tagende) og omtrent dobbelt saa lang, langs Underfladen besat med en halv 

 Snees Legemer, eller nogle flere, i to, dog just ikke ganske regelmæssige 

 Rækker. Disse Legemer,, der alle udgaae fra en tynd Stilk, og som grade- 

 viis tiltage i Størrelse forfra bagtil, ligesom ogsaa deres Bygning bliver mere 

 sammensat, ligne paafaldende Smaaafdelingerne i en Drueklase og frembringe 

 tilsammen et skuflende Billede af en saadan. Hvad deres Bygning angaaer, 

 da lader sig ikke meget derom sige paa Grund af deres Blødhed; de synes 

 dannede af en eensartet, grumset Masse og vise en ru Overflade (som det 

 lader, beklædt med meget fine Haar eller Borster); Formen temmelig for- 

 skjellig. Bestemmelsen ubekjendt. Om en Deel af dem kunde man efter 

 Dannelsen formode, at de maaskee kunde være Sugeredskaber. 



