-44 16 1^ 



komst ellers i Landel give særlig Anledning til. Ved sin flit- 

 tige Søgen har Forfatteren kunnet paavise, at der hidtil er i 

 det Mindste fundet over 50 Arter af Land- og Ferskvands- 

 bløddyr (Snegle og Muslinger) i vor Kildekalk. Dette er et 

 meget anseligt Antal og en betydelig Del af vor Bløddyr- 

 Fauna. Men hertil indskrænke ogsaa de hidtil fundne Dyre- 

 levninger sig væsenligst, idet der af Hvirveldyr kun er fundet 

 faa, og iblandt disse endog nogle, der ere usikkre med Hensyn 

 til Forekomsten (f. Ex. de af Forfatteren anførte Frøknokler). 

 Denne store Fattigdom paa Knokler af Hvirveldyr i Kildekalken 

 maa dog vistnok for en Del have sin Grund i noget Tilfældigt 

 ved de hidtil nærmere undersøgte Lokahteter elier ved de der 

 anstillede Undersøgelser. Af Menneskeknokler eller Kultur- 

 gjenstande har Forfatteren ikke iagttaget noget Spor i Kilde- 

 kalken. 



I det tre die Afsnit giver han paa samme Maade sine 

 Undersøgelser over Kalkens Planteaftryk, men uagtet man snarest 

 skulde have antaget, at der vilde findes Levninger af et langt 

 større Antal Planter end Dyr, have Forfatterens Undersøgelser 

 dog givet et ganske andet Resultat. Han opfører nemlig kun 

 velbestemmelige Levninger af 21 Arter; men han har fundet et 

 ikke ringe Antal Aftryk, som han paa Grund af deres Ufuld- 

 stændighed ikke har været istand til at bestemme. 



Dyrene høre allesammen til de nulevende og til Landets op- 

 rindelige Arter; om end en af dem, nemlig den meget lille Eeltx 

 rupestris, hidtil ikke er bestemt paavist i vor Fauna; Planterne lige- 

 saa, men en enkelt af dem ( Fyrren ) er iblandt dem, der som be- 

 kjendt i Aartusinder have været forsvundne i Landet, og en 

 anden, hvis Tydning Forfatteren selv dog ikke finder aldeles 

 utvivlsom, nemlig Multebærret (Rubus Chamæmorus), forekommer 

 nu kun paa et Par enkelte Steder. 



I det Hele taget har Forfatteren faaet del Indtryk af vore 

 Kildekalkdannelser, at de af dem, der ere rigere paa Dyrelev- 

 ninger, ere fattigere paa Planteaftryk, og omvendt. Mest rige 



