Mængde forskjelligartede Gjenstande bleve satte i, varede kun 

 omtrent 1 a 2 Sekunder, og endte med et Stød, som om der 

 pludselig blev henkastet en tung Gjenstand oppe paa Loftet. 

 Bevægelsen maa have været noget voldsom, eftersom man mange 

 Steder fik det Indtryk deraf, at det maatte hidrøre fra, at en 

 Skorsteen var falden ned. 



Andre Iagttagelser gaa nu derimod ud paa, at Stødet skal 

 være kommet først og den rullende Lyd bag efter, en For- 

 skjellighed, der let kan være opstaaet ved, at Lyden i det ene 

 Tilfælde fortrinsviis har forplantet sig igjennem Jorden, hvilket 

 skeer med en større Hastighed, og i det andet Tilfælde derimod 

 mere igjennem Luften hen til lagttagelsesstedet med en mindre 

 Hastighed. Ogsaa ved andre Jordskjælv, som f. Ex. det, der 

 traf Rhinegnene d. 29de Juli 1846, har man gjort den samme 

 Iagttagelse, at paa nogle Steder kom Lyden før Stødet, paa 

 andre omvendt*). 



For bedre at kunne danne sig en Forestilling om, hvilket 

 Indtryk Beboerne have faaet af Jordrystelsen, skal jeg exempelviis 



^■) Angaaende den Hurtighed, hvormed en Jordrystelse forplanter sig fra Sted 

 til andet, haves meget forskjellige Angivelser. For det omtalte Jord- 

 skjælv i 1846, har man beregnet den til 3,74 geographiske Miil (Nogge- 

 rath. Das Erdbeben vom 29 Juli 1846. S. 34); Humboldt angiver 

 den til 5 å 7 Miil (Kosmos I. 210) og ved Jordskjælvet i Lissabon an- 

 tages den i det Mindste af Nogle, at have været 19,6 Miil i Minutet, 

 hvilket udgjør henholdsviis 1473, c. 2400 og 7722 danske Fod i Sekundet, 

 men den er altsaa i ethvert Tilfælde storre end Lydens Hastighed i den 

 atmosphæriske Luft og mindre end Bølgebevægelsens Forplantning igjennem 

 visse faste Legemer, hvorom der dog kun haves faa Iagttagelser. Der 

 kan ikke være nogen Tvivl om, at meget udstrakte Lag af Sand, Leer og 

 fast Kalksteen maa have en høist forskjellig Indvirkning paa den Lethed, 

 saavelsom paa den Maade, hvormed Bølgebevægelsen forplantes under 

 disse Forhold. Mallets Forsøg derover indskrænke sig til Sand og 

 Granit (Report of the British Ass. for the adv. of se. 1862. p. 274). 

 Ved Jordrystelsen 1 1869 vare hverken Afstandene tilstrækkelig store eller 

 Tidsangivelserne saa nøiagtige, at der kunde være Tale om at beregne 

 Hurtigheden, hvormed Bølgebevægelsen skred frem. 



