13 



Fordybninger i Rullesteensleret, der deels dannes af Isefjord, deels 

 af Dalstrøg hvori Tudse-Aa og Kjøge-Aa flyde. 



Endskjøndt ellers lagtlagelsespunkterne ligge nogenlunde 

 sluttede og danne et i det Hele taget sammenhørende Parti, er 

 der dog to fjernere beliggende Steder, hvor man har følt Jord- 

 rystelsen om end kun svagt, nemlig i Hellested i Stevns og 

 paa Agersø i Store-Belt baade paa denne Øes nordligste og 

 sydligste Deel. Det første Sted har særlig Interesse, for saavidt 

 som der henlydes derved til en Forbindelse igjennem Kridt- 

 formationens Lag, der her træffes ganske nær Overfladen, men 

 disse lagttagelsessteder ligge dog for isolerede, til at de kunne 

 drages med ind i Grændserne for Phænomenets mere alminde- 

 lige Udstrækning. 



Ifølge en Meddelelse fra Hr. Cand. mag. la Cour i Nær- 

 heden af Lyngby undergik Barometerstanden ingen Forandring 

 under Jordskjælvet, som heller ikke var at vente efter hele den Cha- 

 rakteer, hvormed det optraadte, ligesom det ogsaa udtrykkelig maa 

 fremhæves, at der ikke nogesteds i hele Terrainet paa den 

 nævnte Dag er iagttaget nogen stærk Blæst, end sige Storm. 



Her paatrænger sig ganske naturligt et nærliggende Spørgs- 

 maal: Hvad er Aarsagen til Jordskjælvene i Danmark? 

 Men førend jeg gaaer ind paa en Undersøgelse heraf, maa jeg 

 først i al Korthed berøre Spørgsmaalet i Almindelighed. 



Efter Leopold v. Buchs og Humboldts Mening skulde 

 ethvert Jordskjælv saavelsom flere andre geologiske Phæno- 

 mener være bevirkede ved «en Reaktion af Planetens rød- 

 glødende Indre imod Jordskorpen« (Kosmos I. 209). Det er vel 

 bekjendt, at en Mængde vulkanske Udbrud indledes ved Jord- 

 rystelser, idet Lavaen og de den altid ledsagende Vanddampe 

 sprænge de Hindringer, der standse dens frie Udstrømning, og 

 efter disse Hindringers Mægtighed eller Dybde under Overfladen 

 rystes da en større eller mindre Deel af Omgivelserne. End- 

 videre gives der visse Strøg paa Jordkloden, og det selv i al- 



