18 



en vis Periodicitet, der lettest kan overskues ved at anføre Jord- 

 skjælvs-Iagltagelserne særskilt for hver Egn. 



1709. Kjøbenhavn,I{jøge,FVoes- 

 kilde. 



(1759. Sjælland, især den nord- 

 lige og østlige Deel.) 



1784. Frederikssund, Jægers- 

 priis. 



1809. Den nordostlige Deel af 

 Sjælland. 



1829. Kjøbenhavn og det nord- 

 lige Sjælland. 

 Det nordlige Sjælland 

 (Frederikssund , Roes- 

 kilde, Holbæk). 



1869. 



1677. Omkring Liimfjorden. 



1745. Thyholm i Liimfjorden. 



1764. Liimfjordspartiet. 



1794. Mors. 



1815. I Omegnen af Aalborg. 



1841. Liimfjordspartiet. 

 1844. Thy, Hanherred, Mors. 

 1869. Fuur og Selde i Salling*). 



Hvorvidt det er rigtigt at opføre Jordskjælvet i Aaret 1759 

 i denne Rubrik, er el stort Spørgsmaal, da det kun støtter sig 

 til Horrebows Beretning, som rigtignok alene omfatter Iagt- 

 tagelserne i Sjælland. Af andre Meddelelser i »Danske Post- 

 Tidender» lor 1759 — 1760 fremgaaer det nemlig, at dette 

 Jordskjælv, som utvivlsomt er det stærkeste, der er iagt- 

 taget i Danmark i delte Tidsrum, tillige har havt en stor Ud- 

 bredelse, eftersom man har sporet det paa hele Halvøen, i Fyen, 

 i Sverig ligefra Skaane op til Stockholm, saavelsom i den syd- 

 lige Deel af Norge. Forplanteisen af Bølgebevægelsen angives i 

 Danmark al have været fra V — 0., ved Lidkoping SV — NO., i 

 Norge fra N — S. , men det er ikke muligt af de mangelfulde 

 Beretninger al udfinde, hvor Udgangspunktet egentlig har været, 

 saa at det er usikkert, om det skal ansættes til Sjælland, det 



*) Dette er en senere (d.4deSept.) indtrufl'en Jordrystelse, der har havt en meget 

 ringe Udbredelse. (See S. 32) Den har forsaavidt Interesse, som man ikke 

 tidligere vidste, at Kridtformationen ogsaa fandtes paa det sidstnævnte 

 Sted, hvilket først i Sommer er iagttaget af Museets Assistent, Cand. 

 J. Steenstrup og senere ogsaa meddeell af Hr. Lærer Strandgaard 

 i »Samlinger til jydsk Historie og Topografi II. S. 393. 



