19 



nordlige Jylland, hele Kridtformationen i Danmark, eller maaskee 

 endog et Punkt i den sydvestlige Deel af Sverig. 



At nu Intervallerne mellem to paa hinanden følgende Jord- 

 skjælv for det samme Parti af Kridtformationen ikke ere lige- 

 store, følger saa at sige afsig selv, og man maa dernæst vel erindre, 

 at vi ingenlunde vide med Sikkerhed, om der ikke i Danmark er 

 iagttaget flere, end de her anførte Jordrystelser for det nævnte 

 Tidsrum. Den overordentlig ringe Udstrækning, som de aller- 

 fleste Jordskjælv have i Danmark, og hvorpaa man ikke let kan 

 tænke sig et bedre Exempel end Jordskjælvene i 1869, gjør det 

 saare vanskeUgt i et Land med Danmarks geognostiske Be- 

 skaffenhed at forestille sig, at de her omtalte Jordrystelser skulde 

 hidrøre fra Vanddampes Spænding eller den smeltede Kjernes 

 Tryk mod den flere Mile tykke Jordskorpe, eller lignende vul- 

 kanske Aarsager, og dog fremtræde med saa svage Virkninger 

 paa de samme Lokaliteter, Thi fordi det i de ældste Beret- 

 ninger hedder maximus^ ingens eller sævus terræ motus fuit in 

 Dacia, ere vi dog ikke berettigede til deraf at drage den Slut- 

 ning, at de virkelig have havt en mere voldsom Charakteer end 

 de senere, da der ikke gives nogensomhelst yderligere Oplysning 

 derom*). 



Netop fordi Jordrystelserne, i det Mindste i de sidste 200 

 Aar, saagodtsom udelukkende have to af de fem Kridtpartier til 

 Udgangspunkt, ledes man uvilkaarlig hen paa den Formodning, 



*) De ældre meget korte Beretninger maa overhovedet benyttes med en vis 

 Varsomhed, naar man seer hen til, hvor ofte selv de nyere kunne være 

 aldeles upaalidelige. Nogle af dem, der ere opførte i de større For- 

 tegnelser over Jordskjælv, hidrøre aabenbart fra ganske andre Omstændig- 

 heder , og især synes orkanagtige Vindstød saavelsom Meteorfald at have 

 været Aarsagen til flere af dem, naar det saaledes hedder i Beret- 

 ningerne, at man paa samme Tid og Sted har iagttaget en Jordrystelse 

 samt heftige Storme eller Meteorfald. Var ved Meteorfaldet den 1ste Ja- 

 nuar 1869 i Nærheden af Upsala Meteorstenene ikke faldne paa Land- 

 jorden, men f. Ex. i den bothniske Bugt, vilde det efter de først mod- 

 tagne Avisefterretninger derom rimeligviis for bestandig være blevet op- 



2* 



