67 



kringlaj Kristiania-udgaven, s. 723), hvorledes kong Haralds tro 

 mænd, efler hans drab i Bergen år 113B ved Sigurd slembe, 

 svore hans drabsmænd fredløse ved våbentag, hvilket her ud- 

 rykkes ved, at de »sloge deres \åben sammen«: 



^eir bor du s am an våpnum sinum^ dæmdu pd alla 

 ittlaga oA' fridlausa. 



En anden i Vigen i Norge år 1161 ved våbenlag afsagt fred- 

 løshedsdom berettes i Magnuss saga Erlingssonar (kap. 10; 

 Heimskr. Krisliania-udg. s. 787; jfr. Fornm, s'og, VII, s. 293): 



Arni honungsmdgr . . . beiddi pess alla menn , er å vdru 

 pinginu^ . . . at menn skyldu gera (hafa) vdpnatak at pvi 

 at dæma med logum Sigurd jarl ok allan jiokk peirra til fjand- 

 ans, bædi lifs ok dauda. 



År 1177 hyldedes kong S\erre med våbentag på Øreting, som 

 vi læse i Saga Sverris konungs (kap. 16; Fornvi. s'og. Vlli 

 s. 41): 



^å var Sverri gejlt konungs nafn å pessu åtta fylkna pingi, 

 ok dæmt med vdpnataki, ok svarit hdnum land ok pegnar 

 epiir landalogum foinmn. 



Samme år 1177 se vi kong Sverres mænd indgå en hojlidelig 

 forpligtelse lige over for kongen ved håndslag og våbentag, som 

 det hedder i Sverris saga (kap. 20; Fornm. s'og. VIII, s. 55): 



Lauk konungr svå sinu måli, at pegar dttu peir at 

 handj esti ok v dp nat ak at pessu heiti, er konungr ru æltifyrir. 

 Året efter, 1178, samledes Sverres modstandere i Elelsingeland 

 og sammensvore sig med våbenlag imod ham, som det hedder 

 i Sverris saga (kap. 26; Fornm. s'og. VIII, s. 65): 



petta lid allt hafdi vid lagt nidingsord liverjum manni^ er peirn 

 (Sverrij gcefi frid eda létiframfara', h'oj'du at pessu vdpna- 

 tak allir menn. 



År 1204 blev Sverres sonneson, den fireårige Guttorm Sigurds- 

 son, med våbentag karen til konge af birkebenerne (Peder Claus- 

 son, s. 535; Fornm. s'og. IX, s. 78): 



