81 



suam in altum^ et omnes de lancets suts tangebant 

 ha s tam ej'us, et sic conjirmahant se sibi. 



Et de armis, quia arma vocant wappa, et taccare, qiiod est confirmare. 



Den til slutning givne forklaring af ordet, der uden tvivl er en 

 senere afskrivers glosse, er jo urigtig, hvorimod vi finde selve 

 ordet (men ikke skikken) ret forstået af krønnikeskriveren John 

 Brom ton i 14 de århundrede, der siger (Twysden, Bcriptores^ 

 s. 967): WapentaTce Anglice idem est quod arma capere ^ eo 

 quod in primo adventu novi domini solehant tenentes pro homagio 

 reddere arma sua. 



Den her beskrevne nordengelske brug af våbentaget har 

 måske ikke været den eneste på samme tid og sted forekom- 

 mende anvendelse af det; men i mangel af andre vidnesbyrd 

 må vi heri se en enestående lævning af dets almindeligere an- 

 vendelse. Ligesom vi så, at det i Skåne vedblev under for- 

 nyede former indtil for halvtredje hundred år siden at være 

 knyttet særlig og alene til fredløshedsdom over fraværende, så- 

 ledes se vi det her indskrænket til en hyldingsform, hvad jo 

 også var en af dets i vore nordiske kilder oftere omtalte an- 

 vendelser; og ligesom dets sporadiske bevarelse ved fredløs- 

 hedsdomme fandt sin forklaring i en senere udviklet og under- 

 skudt tanke om dets betydning, således synes også dets be- 

 varelse i dette tilfælde (dersom den har stået ene) at skyldes en 

 senere tydning af handlingen som en særlig krigersk skik, der 

 havde hensyn til værnepligten, altså ved på «våbentaget» at over- 

 føre den for «sværdlaget» til grund liggende tanke. 



Særlig betydning får dette sted ved sin nærmere beskrivelse 

 af handlingen, og denne stemmer saa godt overens med de an- 

 tydninger, vi have andensteds, at den tor anses for almengyldig: 

 hæren (det er kompaniet , hundredsflokken , herredsmændene) 

 svor sin nye anfører troskab ved med sine lanser at berøre hans 

 spyd; og samme gensidige berøring af våbnene udtrykkes jo 

 også ved Andreas Sunesons collisio et contactus armorum, lige- 



