120 



nedenfor Agiauros' Helligdom'), hvis Plads vi kjende ved Hulen 

 paa Borgens Nordside. Fra det Sted, hvor han begynder at 

 omtale Ptolemæos- Gymnasiet (Cap. 17, 2), befinder han sig 

 aabenbart paa den anden Side af Torvet, d. e. Østen for samme, 

 og der vilde være fuldstændig Sammenhæng i Beskrivelsen, hvis 

 vi kunde tænke os de 4 omtalte Localiteter (Gymnasiet, The- 

 seus-Templet, Anakeet og Agiauros' Helligdom) i én Række fra 

 Nord til Syd. De nyeste Topografer ville formodentlig gjøre 

 den Indvending, at Rækken bliver afbrudt ved det saakaldte nye 

 Torv, som ligger lige Syd for Gymnasiet; men Spørgsmaalet 

 om delte Torv er sikkert endnu ikke bragt paa det Rene, og 

 jeg kan tænke mig en Løsning, som ikke staar i Strid med min 

 Antagelse, at den store Ruin, vi omtale, er Ptolemæos- Gymna- 

 siets vestlige Mur. Men for Øieblikket vil jeg indskrænke mig 

 til, hvad jeg har paavist, at den topografiske Sammenhæng hos 

 Pausanias nærmest leder til denne Antagelse. 



Men Bygningsstilen , siger man , tilhører Hadrians Tid. 

 Skulde dette virkelig være Tilfældet? Der er ikke Lidet tilbage 

 af denne Keisers Bygninger, saa Spørgsmaalet maa kunne af- 

 gjøres. Vi have Venus' og Romas Tempel i Rom, men der er 

 ingen Søjlearchitektur. Det Samme er Tilfældet med den store 

 Villa Tiburtina; Planen kjende vi saa omtrent, men architek- 

 toniske Enkeltheder af den Art, som her kunde komme i Be- 

 tragtning, nmngle. Man har anført Zeus Olympios' Tempel i 

 Athen; men denne Bygning er kun fuldendt af Hadrian; han 

 ipaatte holde sig til hvad han forefandt, og dette var hvad de 

 asiatiske Konger paa Augusts Tid havde ladet udføre, eller vel 

 endog hvad Antiochos Epiphanes halvandet hundrede Aar tid- 

 ligere havde begyndt; denne Bygning er altsaa snarere et Minde 

 om Konsten i del 2det Aarhundrede før, end i det 2det Aarh. 

 efter Christus, snarere om den alexandrinske Tid end om Ha- 

 drians. Af sikkre Bygninger, der vise os denne sidste, have 



') Pausan. J, 18, 2. 



