66 



er dobbelt saa langt, bøjer om under en ret Vinkel og fortsætter 

 sig, afgivende en mindre Sidegren og følgende Mavens Ombøj- 

 ning mod Maveporten, beelt hen til denne. (Paa den af Mavens 

 Wægge dannede mørke Bund danne disse gulagtige Baand lige- 

 som el zirligt Broderi). Selve Maven er temmelig stor, pære- eller 

 sækdannet, symmetrisk, tykvægget og muskuløs, mørkfarvet, dens 

 Slimhinde fint foldet og kruset; fra det korte og rummelige Svælg 

 stiger den lige nedad, idet den stadigt udvider sig, saaledes at 

 Sækkens Bund nærmest dannes af dens bageste og nederste Ende, 

 hvorimod Maveporten ligger allerforrest, heelt inde under Le- 

 veren; her gaaer nemlig Mavens snevert udtrukne (men ikke for- 

 længede) Porlnerdeel over i den meget rummeligere Tarm, fra 

 hvilken den dog er skarpt afgrændset. Tarmen, der først vender 

 sig opad og til højre, og senere danner flere mindre Bugtninger, 

 vilde, fuldt udfoldet, være rigelig en halv (men langtfra en hcel) 

 Gang længere end Fiskens Totallængde (fra Snudespidsen til Hale- 

 spidsen); i Begyndelsen er den meget vid (Tvermaal c. 14 Mm.), 

 senere temmelig snever (c. 4 Mm.), i sit sidste Stykke atter 

 videre (9 Mm.). Portner-Blindtarme mangle (Geratias har ifølge 

 Krøyer 2 korte Coeca pylorica); Svømmeblære mangler ligeledes. 

 Bughulens bageste Deel udfyldes af to store ovale, noget flade 

 Æggestokke; opklippes disses Yderhinde, seer man Ægmas- 

 serne danne ligesom en Krands inden i hver af dem, sammensat 

 af en i tætte Tverfolder bugtet Plade; Ægene ere smaa og 

 overmaade talrige. 



De væsentligste Forskjelligheder mellem Melanocetus og 

 Oneirodes, som ere komne frem under foranslaaende sammen- 

 lignende Betragtning af den nye højnordiske TudseQsk, ville 

 være følgende: 

 1) Gabet er hos Oneirodes ikke lodret, men vandret, og for- 

 holdsvis mindre end hos Melanocetus; Kjæbernes Længde 

 er hos hin højst en Fjerdedeel af Totallængden, og Tæn- 

 derne forholdsvis mindre. 



