86 



nogenlunde Maaliog af den forvidskede Stribe give et nogenluade 

 brugeligt Middeltal. 



Methoden synes derimod ikke at være anvendelig paa tymdte 

 Fjerskyer, hvis store Højde ikke tilsteder Dannelsen af en iagt- 

 tagelig Stribe. 



For at godtgjøre, at Stribens Dimensioner svare til dem, 

 som en Projection af Byen paa et horizontalt Skylag vilde give, 

 har jeg foretaget nogle Maaiinger af Stribens Rande. Ved disse 

 kunde den Schmalkaldiske Højdemaaler imidlertid ikke benyttes, 

 da dens Brug forudsætter at Instrumentet er belyst under selve 

 Observationen, og da denne Belysning forhindrer i at see Fæ- 

 nomenet. Derfor udførtes de to første Observationer, hvor Stri- 

 bens Højde var mindre, ved Sammenligning med visse Punkter 

 af nogle fremragende terrestriske Gjenslande, hvis Højde senere 

 er observeret om Dagen. Ved de lineære Skyhøjders Beregning 

 af disse Observationer er det antaget, at den — fra Lyngby — 

 fjerneste Del af Kjøbenhavns Gasbelysning har sin Grændse ved 

 Christianshavns Vold, og at den nærmeste Del strækker sig ud til 

 Blegdamsvejen, der fører fra Øster- til Nørrebro, af hvilke navnlig 

 den sidste er meget stærkt bebygget og i tilsvarende Grad 

 belyst. 



Den 21de Februar fandtes: 



Skyhøjden over Kjøbenhavns nærmeste Rand 1054' 

 >' •) " fjerneste « 998 



Den 27de Februar (ved Maaneskin): 



Skyhøjden over Kjøbenhavns nærmeste Rand 688' 

 " « « fjerneste « 658 



Den I2te Marts saaes Striben meget højere, saa at isteden- 

 for de terrestriske Sammenligningspunkter maatte benyttes en 

 simpel Sammenstilling af forhaandenværende Gjenstande. Da 

 Stribens Rande bølgede en Smule, blev hver Observation gjort 

 3 Gange og Midlet laget. Observationerne bleve dels udførte 

 med, dels uden Kikkert. 



