23. Marts. 



{ 39 ) 



6. Møde. 



historisk Forenings Søndagsmøder har jeg allerede i 1897 

 meddelt Hovedtrækkene deraf M. Hvad jeg særlig ønsker at 

 fremhæve nu, er dels, at de fortsatte Undersøgelser have be- 

 kræftet de tidligere , saa at Erfaringerne altsaa støtte sig til 

 flere Aars Forsøg, og dels det nye, at mange Frø forholde sig 

 paa ganske tilsvarende Maade som Træernes Vinterknopper. 

 Jeg tør da hævde, at Leddelingen af hele Hvileperioden i de 

 tre nævnte, karakteristiske Faser — der naturligvis gaa jævnt 

 over i hverandre — passer i en hel Række forskellige Tilfælde, 

 saaledes at man altsaa her staar overfor et Forhold i "Hvile- 

 Svingningen", der er alment eller dog i det mindste typisk for 

 en Række Plante-Arter. Til Illustration af Frøs Hvile-Svingning 

 meddeles nogle Tal, der alle gælde Frø, som direkte udtoges af 

 Frøgemmet og strax lagdes til Spiring i et fugtigt Leje. Tallene 

 angive det procentiske Antal Frø, som spirede i en begrænset 

 Tid (2 å 4 Uger), der naturligvis var lige lang for alle Parallel- 

 Prøver. At disse stode under samme ydre Kaar, er en Selv- 

 følge. 



Frøets Art 



Frøets Modenhedsgrad 



mindst modent 



Pengeurt . . 

 Morgenfrue . 

 Gul Sennep 



Klinte 



Opiat-Valmue 



Freene grønne 



62 

 38 

 49 



Frøene hvide 



39 

 19 



mere modent 



fuldmodent 



Frøene gule 



10 



4 



16 



Frøene brunlige 



10 



o 



15 

 81 



Disse Tal vise i to Tilfælde den hele ned- og opgaaende 

 Svingning; i de tre andre Tilfælde konstateres — hvad der her 

 er Hovedsagen — den nedgaaende Del af Hvile-Svingningen. 

 Den opgaaende Del er jo saare vel kendt. 



1) Se »Tilskueren« 1898, Marts Hæftet. 



