Om Anvendelsen af normalt Natilumoxalat i Titreianalysen. 201 



var altsaa i det Fjerdingaar, der var forløbet fra første til sidste 

 Indstilling, blevet omtrent V400 stærkere, hvilket ligeledes maa 

 hidrøre fra Optagelsen af alkaliske Bestanddele fra Glasset. Det 

 ses imidlertid let ved en simpel Regning, at denne Forandring 

 paa Grund af de ved Titreringen benyttede smaa Mængder af 

 Natriumhydroxydopløsningen ingen Rolle spiller. Alle Forsøgene 

 i denne Forsøgsrække ere derfor udregnede med den først 

 fundne Værdi for Natriumhydroxydopløsningens Styrke, ved de 

 senere udførte, i Afsnit III omtalte Forsøg har jeg derimod 

 benyttet den sidst fundne Værdi. 



Da den til hvert Forsøg anvendte, store Natriumoxalat- 

 mængde fyldte den benyttede Platindigel halvt, maatte jeg ved 

 en nogenlunde hurtig Opvarmning af Stoffet sandsynligvis faa 

 en ikke ringe Mængde KulM, saa at dette Forholds Indflydelse 

 paa Methodens Nøjagtighed ved nogle paa forskellig Maade ud- 

 førte Forsøg kunde undersøges. Ligeledes maatte man vente, 

 at Kulilteudviklingen begyndte ved Diglens Bund, saa at Kul- 

 ilten havde et højt Lag af Saltet at passere igennem; havde 

 Saltet Tilbøjelighed til at støve, maatte denne Tilbøjelighed der- 

 for kunne iagttages, naar Sønderdelingen, altsaa Luftstrømmens 

 Livlighed varieredes. De fire første Forsøg af denne Række 

 udførtes da med det Maal for Øje at studere den Betydning, 

 som Opvarmningens Hastighed havde, og, som det tydelig frem- 

 gaar af omstaaende Tabel II, Forsøgsnumrene 1 — 4, det viste 

 sig, at jo hurtigere Opvarmningen af Natriumoxalatet foretoges, 

 desto stærkere fandtes den til Titreringen benyttede Svovlsyre 

 at være, det vil sige, desto mere Natrium mistedes der paa en 

 eller anden Maade. At Natriumoxalatet skulde rives bort i 

 Støvform med den udviklede Kulilte , var jeg ikke tilbøjelig til 

 at antage, det maatte sandsynligvis have givet sig tilkende paa 

 Digellaaget, og det har da ogsaa ved senere Forsøg vist sig, 

 at denne Fejlkilde er uden Betydning. Fejlen ligger i den store 



^) Se iøvrigt Afsnit II, d, Slutning. 



13 



