236 ^ • Hemiques og C. Hansen. 



der foregaar i dem; jo mere vi fjærne os fra Legemets centrale 

 Dele, desto lavere bliver Temperaturen, indtil vi i Huden naa 

 den laveste Temperatur. 



Fra et teleologisk Standpunkt vilde delte Forhold passe 

 godt sammen med de Resultater, vi ere naaede til; man ser 

 nemlig let, at den laveste Temperatur falder sammen med det 

 laveste Smeltepunkt for Fedtvævet, medens omvendt den høje 

 Temperatur svarer til Fedt med højt Smeltepunkt; det hensigts- 

 mæssige bestaar altsaa deri, at Fedtvævets Konsistens overalt 

 kan være den samme. 



For at faa en Forestilling om, hvilke Temperaturforskellig- 

 heder der kan være Tale om i Fedtvæv i større eller mindre 

 Afstand fra Hudens Overflade, have vi hos Svinet ved Hjælp af 

 Thermonaale bestemt Temperaturen i forskellige Dybder under 

 Huden. Vi benyttede hertil et d'Arsonval-Galvanometer , hvis 

 bevægelige Rulle havde en Modstand af 2 Ohm. Som Thermo- 

 naale anvendtes et tyndt Staalrør, der nedadtil endte i en 

 massiv Spids; inden i Røret gik en isoleret Traad afConstantan 

 (Legering af Kobber og Nikkel), der nede i Staalrørets massive 

 Spids var skruet fast; de to Metaller kom altsaa først her i 

 Berøring med hinanden. 



Hele Naalen var c. 0,3 Ctm. i Diameter og lod sig let 

 stikke ned igennem Hud og det nedenunder liggende Fedtvæv. 



Til Forsøgene anvendtes to saadanne Naale forbundne paa 

 almindelig Maade med Galvanometeret og med hinanden ind- 

 byrdes. Den ene Naal holdtes ved konstant Temperatur ved at 

 anbringes i Dampene fra kogende Æther. Før og efter hvert 

 Forsøg blev bestemt, hvad Delstregerne paa Kikkertskalaen 

 svarede til i Temperatur. 



Først blev med en spids Kniv Huden paa Forsøgsdyret 

 stukket igennem, og den ene Thermonaal blev stukket 1 Ctm. 

 ind under Hudens Overflade, hvorefter Galvanometerets Stilling 

 aflæstes; derefter blev Naalen stukket endnu en Ctm. i Dybden, 

 hvorefter Galvanometeret atter aflæstes o. s. v. 



12 



