J)6rsdråpa Eilifs GoSriinarsonar. 377 



villet relte Ordet til (jardvgnudr 'Skansebryder' (Arkiv f. nord. 

 Fil. VI, 3 — 4), men vgnudr er for svagt i denne Forbindelse; 

 det bruges i Skjaldepoesien ellers kun i Omskrivninger med 

 Guld for Mænd. Jeg retter -renjudr til vitjudr, der er regelret 

 dannet af vifja -ada 'at besøge' og optager Svb. Eg. 's Rettelse 

 gård. Saa fremkommer der netop den i Sammenhængen mest 

 passende Kenning paa Tor. Ordfølgen bliver nu : 



GeSstrangr poarr of lét skpmmum Gammlei5 biåja sik 

 gpugu, — [jeir fystusk at fjrysta f)orns ni5jum — fiås gar5- 

 vitjuSr I5ja, rikri Gandvikr Skotum, ger5isk endr fra priQja til 

 setrs Ymsa kindar. 



Gammleid] 'Gribbens Vej' = Luft, isl. lopt (Åkk.). Dette er 

 sjnouymt med Lo2)t, Akk. af Loptr (I, 3) = Loke. Den Slags 

 Betegnelser eller Substitutioner er meget sjældne i den ældre Skjalde- 

 digtning. 



porns nidjar] 'Jætter' ; porn er sikkert et Jættenavn , skønt 

 det kun findes hos Eilifr; det findes i Sammensætningen Bglporn. 



gardvitjudr Idjci] 'Han , som besøger Ides Gaard' , Tor. Ide 

 var tilligemed Gangr Tjasses Broder, se Skåldskaparmål k. 1 (min 

 Udg.). 



Gandvikr Skotar~] 'Jætterne'. Gandvik, 'Landet omkring det 

 Hvide Hav', bruges her omtr. i samme Betydning som Jptunheimar 

 eller endel af disse. Ang. G. Skotar jfr. flodrifs Danir, berg-Saxar 

 og lign. 



priojci] er Gen., 'fra Tridjes (Odins) Hjem'. 



Ymsa kindar'] Ymsi maa , ligesom porn, være et Jættenavu, 

 skønt det ellers ikke findes: saaledes Svb. Eg., der sammenligner 

 Ordet med bersi af berr, idet han henfører det til Ymir; ved 

 Siden af dette havde man maaske ogsaa et Ymr. Paa -si findes af 

 Jættenavne ellers kun pjatsi. 



V. 3. 



I dette Vers hedder det, at Tjalfe blev hurtigere i Ven- 

 dingen med at komme afsted med Tor end Loke , og at han 

 begav sig afsted (eller de, han og Tjalfe); heri indskyder Dig- 

 teren en af disse almindelige Bemærkninger (L. 5) : «Jeg digter 



9 



