398 Finnur Jonsson. 



prasis] dette Ord kan kuu opfattes som et Jættenavn, uagtet 

 det ellers ikke forekommer. Det kunde være et Dværgenavu (jfr. 

 Dolgprasir i Vspå) ; 'Dværgens Hal' er ogsaa 'Sten, Klippe'. 



kom'] enten upersonligt eller Tor tænkt som Subj. 



heidreks] 'Hede-kongens', Fjældkongens, Jættens. 



veggjar — fetbjarnar'] flethjprn 'Lejets, Bænkens, Bjørn' == Hus, 

 Bolig (jfr. ovf.); 'Hus-væggens Læg, Ben' er 'den Søjle', som støtter 

 den Del af Taget, der er nærmest Væggen ; det er Prosaens jdrn- 

 sula, bag hvilken Geirrød vilde søge Frelse. 



guUi Ullar~\ 'Ulls Stefader' == Tor; gnlll findes ellers kun som 

 Tilnavn og i Stedsnavne (se Fritzner) ; af dette Sted ses Betydningen 

 klart. 



meina nesta] er aabeubart en Betegnelse for det Vaaben eller 

 Redskab, som Tor i Øjeblikket anvender, hvilket efter Snorre var 

 Jærnbolten selv; det er troligt, at Digteron har haft samme Opfat- 

 telse, saa meget mere som den nævnte Betegnelse netop passer godt 

 for den spidse glødende Jærnstang. Nesta, der kun forekommer her, 

 er af samme Stamme som nist, nisti, der synes — i hvert Fald 

 ogsaa — at have betydet 'Naalen i et Spænde'. Jfr. norsk Neste 

 'et Spænde'. Meina nesta altsaa 'den skadelige, uaallignende Jærji- 

 bolt'. 



higyrdil] er uden Tvivl det samme som gyrdill 'Bælte, her: 

 Bæltested'; i Tysk findes higilrtel (K. Gisl.). 



taiigar — prjoti} saaledes sammenfatter jeg Ordene og omstiller 

 dem ; det er bekendt, at Skjaldene undertiden gaar temmelig vidt i 

 Omstillingen af en Kennings enkelte Led. Tang er synonymt med 

 dorg 'en Fiskesnøre'; dens vegr 'Vej', Søen (jfr. dorgar land Sn. 

 E. I, 324); Søens jotr 'Tand' (egl. Kindtand) er Stenen, Klippen 

 (jfr. fentgnn hos Kormåkr), Stenens [njufr = urdar prjotr i V. 5. 



V. 18. 



1 delle Vers skildres den paafølgende almindelige Nedsab- 

 ling af Jætterne, hvor ogsaa Tjalfes Tapperhed ifølge min Op- 

 fattelse betones. Hvad Teksten angaar, er den i det hele rigtig 

 overleveret, skønt der findes enkelte Ord — som i øvrigt oftere — , 

 der er vanskelige. J)et er ovfr. antaget, at -hauti i T W i L. 4 

 er rigtigere end brauti i Reg , hvor r vistnok knn er en Ditto- 

 grafi af r i arin- ; brauti = brjotr er et umuligt Ord. Som 



30 



