430 Ofl'n T. Christensen. 



Efter at Omsætningen har fundet Sted, tilsættes 10 Ccm. Vand. 

 Man liar da en Opløsning af dyb rød Farve, som ved langsom 

 Tilsætning af et næsten lige saa stort Rumfang 96 pCt. heldig 

 Alkohol under stadig Omrøring og derpaa følgende Henstand 

 i Mørke giver el smukt krystallinsk Bundfald. Dette kan fra- 

 filtreres for Sugeren og vadskes et Par Gange med lidt halv- 

 fortyndet Alkohol. Udbyttet er 6 — 7 Gram. Produktet er højst 

 ubestandigt i l^yset og mister deri snart sin Farve. I en senere 

 Afhandling vil dette Salt blive nærmere beskrevet. Den røde 

 Opløsning, der dannes ved Tilsætning af Kaliumacetat til en 

 Opløsning af Manganiacetat i en vandig Oxalsyreopløsning, er 

 i høj Grad følsom for Lysets Paavirkning ; stiller man den i 

 direkte Sollys, begynder der snart en livlig Kulsyreudvikling, 

 idet Vædsken samtidigt afTarves. I spredt Dagslys foregaar 

 Sønderdelingen meget langsommere, men selv i Mørke vil Blan- 

 dingen efter længere Tids Forløb være fuldstændig affarvet. 



Opløsningen kan muligvis anvendes til Maaling af Lysets 

 kemiske Virkninger. 



Ogsaa et Natrium -Mangan ioxalat kan dannes, men er 

 paa Grund af Natriumoxalatets Tungtopløselighed vanskeligt at 

 faa i ensartet Tilstand. Opløser man Manganiacetat i en Oxal- 

 syreopløsniug ved almindelig Temperatur, og tildrypper man 

 derpaa en Opløsning af Natriumacetat, faar man tilsidst en Op- 

 løsning, der har samme smukke røde Farve som den oven- 

 nævnte Opløsntng af Kaliumdobbeltsaltet. Ved Tilsætning af 

 noget Alkohol under Omrøring giver den røde Opløsning et 

 krystallinsk Bundfald, der under Mikroskopet viser sig som en 

 Blanding af farveløse Krystaller (Natriumoxalat) og smukke, røde, 

 tavleformede Krystaller, formentlig Natrium-Manganioxalat. 



Manganiacetatets Forhold overfor andre Reagenser vil frem- 

 gaa af de Anvendelser, der i nærværende og senere følgende 

 Afhandlinger gøres, deraf til Fremstilling af andre Manganfor- 

 bindelser. Særlig til Fremstillingen af andre Manganiforbindelser 

 egner det sig fortræffeligt, fordi Eddikesyren let lader sig ud- 



