492 • ^*'o Jespersen. 



medfører . . . skal dens eiendonimelige Klangfarve komme til sin 

 Ret, maa Tyngden lægges paa dens to Arsisstavelser og Thesis 

 overalt være saa letbygget som muligt; thi paa dette beroer hele 

 dens Flugt og Svingkraft. Begrændsningen for dens Anvendelse 

 ligger i .... at den fremtvinger en Thesispause foran sig .... 

 Af denne Grund anvendes den fortrinsviis i Liniens Begyndelse; 

 i det Hele er Choriamben som saadan kun mulig efter en logisk 

 Incision, der er eller kan blive af Betydning for Rhythmen« 

 (S. 18 — 19). Da Koriamben skal træde i Stedet for en hel Di- 

 podi, følger det af sig selv, at en enkelt Trokæ i Steden for 

 Jamben i femte Fod er fuldstændig umulig (S. 29); og da den 

 dipodiske Inddeling, som frembringes ved at begynde en Dipodi 

 i anden Fod, er den mindst naturlige, bliver Koriambe i Steden 

 for anden og tredie Jambe sjælden (S. 3oi. 



§ 5. Herimod kan der dog gøres flere Indvendinger. Be- 

 grebel "Dipodi" er det vanskeligt at virke med, da man ikke 

 rigtig veed, hvad det betyder; der tales baade om dalende og 

 stigende Dipodier (altsaa ^ — ^ — og ^ _ ^ — ), men i saa Fald 

 maa jo en hvilken som helst Linie kunne inddeles i Dipodier 

 paa flere Maader: det hele blir altfor vagt til, at man kan 

 bygge noget paa det. I sin Praxis regner E. v. d. Recke imid- 

 lertid næsten udelukkende med dalende Dipodier ; men nu er 

 Linier som 



(1) Det er forfærdeligt som du kan tale. 



(2) So sweet is zealous contemplation. 



(3) In jenes Schattenreieh hinabzugehn. 



hvor anden og tredie Fod danner en tydelig Dipodi af denne 

 Art, ikke saa helt ualmindelige, at vi i deres Sjældenhed kan faa 

 en fyldestgørende Forklaring paa Sjældenheden af en »Koriambe« 

 paa samme Sted. — Hvis Koriamben skulde være Stedfortræder 

 for en (dalende) Dipodi, skulde man maaske være berettiget til 

 at vente, at den sidste Stavelse i den havde beholdt den Egen- 

 skab, der netop gør Forbindelsen til en Dipodi, nemlig Biakcent ; 



6 



