Den psykologiske Grund til nogle metriske Fænomener. 497 



en smuk ung Pige udtales med Trykfordelingen 14 2 41; ni Aar 

 har 4 4 |eller 4 3 eller 3 4), men ni Aar gammel altid 42 4 1 

 som i Hertz's 



(1) Var næppe ni Aar gammel, da det skete. 



Ligesaa paa to Mands Haand 14 13. 1 Udstilling har ud 

 stærkest Tryk, men i Kun studstilling svagt, ligesaa kid i tve- 

 kulsur og saaledes i mangfoldige Dobbeltsammensætninger; 

 veed faar paa Trods af Betydningen svagt Tryk i Forbindelsen : 

 ja hvad veed jeg, som i Hertz's Linie : 



(2) Og bosat nær herved. — Ja, hvad veed jeg! 



I alle disse faste Forbindelser har vi en bestemt Tryk- 

 fordeling, der altid anvendes, men det samme Fænomen kan 

 ogsaa indtræde udenfor saadanne, som i følgende Vers, hvor 

 den mellemste af de tre understregede Stavelser trykkes ned af 

 de andre, saa vi i Steden for 4 4 4 har 4 3 4 (eller 4 2 4): 



(3) Og med Baret, hvorfra en sort Fjær va\&\\ 



|4) But poore old man. thoii prun'st a rotten tree. 



(5) The course of true hue neuev did run smooth. 



(6) Oh that this foo too solid flesh would melt. 



(7) You are my ghests : do me no foule play, friends. 



(8) A long street climbs to one tall-totverd mill. 



(9) Doch sein geschwungner Arm traf ihre Brust 



{ilir emfatisk). 



^, 9. Af to ved Siden af hinanden staaende svage Stavelse^ 

 bliver den forholdsvis stærkest, som staar længst fra en stærk 

 Stavelse^): vi faar derfor de to normale Former 4 12 som i 

 skrækkelig, vandrende, Lexikon^ Sokrates ija endog ofte i 

 Roskilde; vil ikke rimer tit paa Nellike), og den omvendte 214 

 som i Abrikos, A-h-c, Adressat (214, men Adresse 141), 

 Konkordat, Konglomerat (13 14 eller 12 14); i Fantasi har 

 fan, i Fantasteri har tas Bitryk; u er lidt stærkere i ubetalelig 



^) Hvis ikke særlige »Værdi »-Grunde gør sig gældende. 



11 



