498 *'"" Jespersen. 



end i atallig. /ndiviciiuditet har stærkest Tryk paa sidste, Bitryk 

 paa de kursiverede Vokaler. Hvor tre svage Stavelser kommer 

 sammen efter eller foran en stærk Stavelse, blir følgelig den 

 mellemste noget stærkere end de andre, saaledes skrækkelige 

 (4121, sml. derimod yndige 4 1 2), Sokratesser (4131 el. 4 1 2 1 , 

 smi. derimod Hermesser 4 1 2). De er helt svagt i de fedske, 

 de Fantasier, men har Styrkegraden 2 i de forlorne, de Fan- 

 taster, de Fantasterier (213141); da er svagere i da Manden 

 gik end i da han gik, ligesaa at i jeg saa at Manden gik end 

 i jeg saa at han gik; sml, ogsaa hun saa godt ud; hun saa 

 jo godt ud; du blir her vel til Middag; du blir vel her til 



' \ 4 3 1.4 131 41 1 4 131 



Middag ; da du fog den paa ; da du tog Hatten paa. Det samme 



4l' 2121 4 12 141 3 



Ord kan altsaa i nogle Omgivelser være helt svagt, i andre være 

 forholdsvis stærkere, som tar i «Hver tar sin, saa tar jeg min». 

 Naar Digterne derfor lige efter hinanden bruge det samme Ord 

 som "Tesis » og som "Arsis«, er delte ikke andet end en Be- 

 nyttelse af et ogsaa i Prosatale forekommende Fænomen ; saa- 

 ledes i Øhlenschlågers 



(1) Han er ei mere. Han er død. Han døde 



13 2 1 1 



Med Valborgs Navn paa Læberne, 

 og i Paludan-Mullers 



(2) Er man sig selv, da er man tryg og sikker, 



12 2 I " 



Altid i Ligevægt, som nyfødt skabt; 



Men naar er man sig selv da? Svaret bliver, 



1 2 



Man er sig selv, naar heelt sig selv man giver. 



12 



(3) Sein Rat wie sein Befehl verandert nichts. 



1 2 



(4) Denn selten schåtzt er recht, was er gethan, 



1 1 2 



Und was er thut, weiss er fast nie zu schåtzen. 



2 1 2 



Engelske Exempler {1, ivhen, and) vil findes i det til aller- 

 sidst i denne Afliandling analyserede Brudstykke af Henry IV. 

 Selv et tomt Ord som et kan paa denne Maade blive stærkere 



12 



