Den psykologiske Grund til nogle metriske Fænomener. 501 



paa hvert Sted, faar vi som Yderligheder Vers med mange 

 svage Stavelser, f. Ex. : 



(4) Om hendes lidenskabelige Tale. 



1 2 1 21 4121 41 



(5) Det trøster den Ulykkelige i 



1 4 1 2 14 12 12 



Sin ]\ød 

 og paa den anden Side Vers med mange stærke Stavelser som 



(6) Dav, night, houre, tide, time. worke, [and] play. 



3" 4 343 4 1 4 



i?) Rocks, caves, lakes, fens, bogs, dens, and shades of death M 



3 4 3 4341 414 



eller med Skifte paa første Plads, Brownings skrækkelig tunge 

 (8) Spark-like "mid unearthed slope-side figtree-roots. 



43 243 43424 



Det kræver ingen nærmere Paavisning, at ingen af disse 

 Yderligheder er særlig vellydende — men imellem dem ligger 

 en overordentlig Rigdom paa forskellige MuHgheder for har- 

 moniske og letflydende Vers, hvis Afvexling blir i høj Grad 

 forøget ved, at Pauser kan anbringes paa de mest forskellige 

 Steder. 



g 12. Lad os nu analysere et Vers med et Skifte (en Trokæ 

 i Stedet for en Jambe, en Koriambe i Stedet for en jambisk 

 Dipodi), f. Ex. Paludan-Miillers 



(1) Hvidklædt hun fløi til hvide Svaners Hjem. 



Vi vil da se, at Trykfordelingen i de fire første Stavelser er 

 4 3 14; ligesaa (med 4214 eller 4314): 



(2) Tilfældet samler tidt hvad Skjæbnen skiller. 



4 2 1 4 



(3) Tre Gange daglig Bladene han fik. 



4 2 14 



Udpræget 4 2 14 (ikke 4 3 14) har vi f. Ex. i 



(4) Lidt efter lidt saa deiligt det ham smager. 



(.5) Knap var det sagt, saa stod for dem den Tykke. 



Her faar vi nu for det første ingen Skuffelse ved den første 

 Stavelses Indtræden: efter Pausen veed vi strax slet ikke, «hvor 

 vi er henne > ; en absolut set temmelig stærk Stavelse kunde jo 



') I saadanne Linier gor dog Pauserne den regelrette Vexlen af 3 og 4 

 vanskelig eller umulig, se nedf. g 19. 



1.5 



