Den psykologiske Grund til nogle metriske Fænomener. 503 



g 13. A. De tre Stavelser hører til samme Ord: 



{1) Sandhedens Kilder i dets Bund udstrømme. 



(2) Syj^dommen steg; Itestandiii tleer og tiere 

 Aviser slugtes af den arme Galt. 



(3) Søndagen bragte ham endog de franske. 



Aldrig var 



(4) Tilstaaelsen end kommen mig paa Læben. 



(5) Staldbroder! hav Taalmodighed med Axel. 

 (t>) Ulykkesfugl! du skal den Første være. 



du vækker 



(7) Mistillid, Had og Frygt i Mandens Hjerte. 



Henrik Løve 



(8) Ldmærkte mig; for hans Skyld bærer jeg ... 



en god 



(9) Modtagelse for dette gode Budskab. 



(10) Granvoxne Valborg! ~ Elskelige Svend! 



(11) Gudsøskinde? Ja, Søskinde for Gud! 



(12) Sværdbæltet om min Lænd; jeg greb kun Sværdet. 



(13) Liinklædet, som den onskabsfulde Knud 

 Skar over. 



(14) Afsiælede, i Himlen kun een Siæl ! 



(15) Grim-visag'd warre hath smooth'd his wrinkled front. 



(16) AU-seeing heauen, what a vvorld is this?^) 



(17) KraftvoUes Mark war seiner Sohn' und Enkel. 



(18) Gleichgiiltig und versohnt und lockt den Bruder. 



(19) Unedel sind die Waffen eines Weibes. 



^) Trestavelsesord af Formlen 43 1 eller 42 1 er langt sjældnere paa en- 

 gelsk end paa dansk. Der er i alt Fald i ældre Tid en Tilbøjelighed til 

 al rytmisere saadanne Ord som hlood-sueker (R3 111.3.6), play-felloiv, 

 hoiise-keeper, o. s. v., saaledes at anden Stavelse blev svagere end tredie 

 (se Moramsen S. 114 og Konig S. 65 tf.); sml. dansk Formidday 4 12. 

 Derpaa beror det maaske, at Shakespeare synes at undgaa den Slags Ord 

 i Versbegyndelseu, i alt Fald har jeg intet Exempel fundet i hvad jeg 

 har læst i den sidste Tid af ham. Sml. moderne Udtale af stratvberries, 

 gooseherries, hlackherries med [a] i anden Stavelse eller endog med 

 Bortfald af denne Vokal. 



U. K. U. Vid. Selsk. Overs. 1900. 17 33 



