5 IB Olto Jespersen. 



speare hyppige extranielriske Stavelser, der især findes, iivor 

 en Linie er fordelt mellem to talende : man husker paa Grund 

 af Afbrydelsen ikke, hvor langt man er kommet ; det første 

 høres som en regelmæssig Begyndelse af Verslinien, det sidste 

 som en regelmæssig Slutning, og man bemærker ikke, at man 

 har faaet en eller lo Stavelser for meget, noget man vanskeligt 

 (vanskeligere) vilde overhøre, hvis der ingen Pause havde været. 

 Exempler findes i hver Fremstilling af Shakespeares hlank verse ^) ; 

 et findes i det S. 523 analyserede Stykke af Henry IV (I. 3. 33). 

 Et interessant moderne Exempel er Wordsworth's Prelude IV. 

 297, hvor Forfatteren midt i Linien gaar over til Skildringen af 

 et helt nyt Livsafsnit (markeret ogsaa ved Trykkemaaden) og i 

 den Anledning gør sit Vers for langt: 



Of self-forgetfulness. 



Yes, that heartless chase. 

 Paa en mærkelig Maade er den overskydende Stavelse anvendt i 

 Lear IV. 1. 72: (Let the superfluous . . . man . . . that will not see,( 



Because he do's not feele, feele your powre quickly, 

 idet det andet feeJ, der er nødvendigt for Meningen, efter Pau- 

 sen høres som et Slags Ekko af det første og derfor gaar ind 

 i Verset i dettes Plads-), 



§ 26. Endnu dristigere er det Fænomen, som Abbott har 

 givet Navnet anipJiibious sectioii og som med Urette er kommet 

 i -Miskredit hos senere Metrikere^). Digtere, der skriver for 

 Øjet, vil ikke tillade sig denne Frihed, da en Læser strax vil 



^) Men disse Fremstillinger maa rigtignok læses med Kritik, da de tit som 

 Exempler paa extrametrisk Stavelse gir Vers, der efter Sliakespeares 

 Udtale var ganske regelrette, saaledes 



I am more an antique Roman than a Dåne (I am =^ l'm). 

 The liglit and careless livery that it wears (livery = livry). 

 -) Som en overskydende Stavelse, der paa Grund af folgende Pause ikke 

 generer, kan ogsaa (til Dels i alt Fald!) den elvte Stavelse betragtes, 

 hvor den findes. 

 ') Maaske paa Grund af den meningsløse Anvendelse, Ma\or gør af Begrebet, 

 Tranxaetions of the Philological Society 1875—76. 



:50 



