520 Otto Jespersen. 



adagio, andante o. lign.) og en hurtig (allegro med allegretto, 

 rondo, presto med prestissimo, vivace o. lign.). 



Beetlioven Schubert Schumann 1 alt 



( med Optakt: 5 1 5 



II 



Langsom i ,,-,,,. ,- -, -, .,, 



" \ uden Optakt: 1 / / 7 31 



I med Optakt: 31 14 12 57 



^^"""^'^ I uden Optakt: 19 11 10 40 



For det andet maa man jo huske paa, at medens vi selv i 

 et længere Musikstykke kun har Optakt een Gang^l, faar vi i 

 en længere Række jambiske Vers een Optakt for hver Linie; 

 efter ganske faa Takters Forløb faar vi altsaa en ny Optakt 

 som en fornyet fremskyndende Impuls. 



For det tredie : hvorpaa beror denne fremskyndende Virk- 

 ning af en Optakt? Jeg tror: paa en psykologisk Tilbøjelighed; 

 vi higer op imod Toppunktet, men er det først naaet, kan vi 

 godt dvæle ved Nedgangen. Det viser sig sprogligt indenfor 

 den enkelte Stavelse : de Lyd (i Reglen Konsonanter), der gaar 

 forud for Sonoritetstoppen, er næsten altid korte, mens vi efter 

 Toppen meget hyppigt faar lange Lyd (sammenlign de to m'ev 

 i mumle, mimre o. s. v. -). Fremdeles i Stavelsernes indbyrdes 

 Forhold : den Stavelse, der gaar forud for Trykstavelsen, er 

 svag og kort, men den, der følger efter Trykstavelsen, kan 

 være halvstærk og indeholde lange Lyd. Krus taber sin Vokal- 

 længde og sit Stød i (et) Krus 61 li, men ikke i Ølkrus 4 3; 

 sml. ungdommelig 14 12 med Ungdom 4 3 eller 4 2 , alvorlig 

 141 med Alvor 4 3, taalmodig 1 4 I med Taalmod 4 3. Tid i 

 (en) Aarstid 4 3 er, hverken hvad Længde eller hvad Tryk an- 

 gaar, nær saa svækket som Aar i (et) Aars Tid 14 o. s. v. 

 Et typisk Exempel paa en Jambe er Galop, paa en Trokæ er 



') Noget som jo egentlig blot beror paa den musikalske Notation med 

 Taktstregen foraH den stærkeste Node — i Virkeligheden gentages det 

 samme akustiske Fænomen jo ofte. 



2) Se Fonetik S. 509 (g 381 Slutn.), 511. 



34 



