Den psykologiske Grund til nogle metriske Fænomener. 523 



at den rene anapæstiske Form, med den halvstærke (eller halv- 

 svage) Stavelse lige efter den stærke, lettest kan gennemføres, 

 som f. Ex. i stort Omfang i Tegners Vikingabalk af Fritjofs 

 Saga; derimod findes typisk 214 kim paa de kursiverede Steder 

 i følgende (af Hostrup): 



Man niaa rejse til Fods /b;-(?) at sprænge med Hast 

 Alh Lænker, som binde til Hjemmet os fast. 

 Man som Fuglen i Luften maa tumle sig fri 

 For at glemme det daglige Livs Frøvleri. 

 Noget hyppigere i Øhlenschlågers: 



Selv den dummeste Hest hlisQv kjælen og mild, 

 Naar man kløer den bag Øret og klapper: 

 <</ har reddet min Rigf/om af frygtelig Ild, 

 Og i Sand/<erf, I viste jer tapper. 

 (Citeret efter Recke.) 



I 30. Til Slut anfører jeg Begyndelsen af en af Shake- 

 speares i enhver, ogsaa metrisk. Henseende aller friskeste Re- 

 pliker med Henvisning efter hver Linie til den Paragraf i det 

 foregaaende, hvor de ved Kursivering angivne Fænomener finder 

 deres Omtale. (Henry IV. i. 3. 29 ff.) 



i\Iy liege, 1 did deny no prisoners. g 9. 



But / remember ivhen the fight was done, § 9. 



When 1 was dry wlth rage and extreame M toyle, g 9. 



Breathlesse and faint, leaning vpon my sword, g 14. 



Came there a certain lord, neat and trimly drest, g 16, §25. 



Fresh as a hride-groome, and his chin new reapt g 16, § 22, § 8. 



Sheiv'd like a stubble land at haruest-home. g 16. 



He tvas perfumed^) like a milliner, g 9. 



And 'twixt his finger and his thumbe he held § 9. 



') Rytmisk Tryk paa første, se Al. Schmidt, Shakespeare-Lexikon il, 1413, 

 Fonetik S. 579. 



*) Tre Stavelser med Tryk paa den mellemste ; like har Trykgrad 2 lige- 

 som i den foregaaende Linie. 



37 



