43 
ele Eenheder af syvende Decimal.  Formlerne (52) blive da 
at skrive paa følgende Maade: 
log s = log s, — [4] uu 
log co = log 6, — [6] uu + [7] KK 
log 9 = log 6, + 200,06, —2cC KK, —2[8]58959 
log = log 6, + cu, %; 
og det er nu vistnok aabenbart, at den saaledes fremstillede 
AE ((605))) 
Løsning kun fordrer en overmaade simpel Regning. Ved Form- 
lerne (51) findes umiddelbart et System af approximerede Vær- 
dier for de søgte Størrelsers Logarithmer, og disse forandres 
dernæst til fuldkommen skarpe ved Hjælp af (53), der med 
største Lethéd bestemme de forskjellige Rettelser. Løsningen 
har forsaavidt ganske samme Charakteer som den bekjendte, 
der angives af Gauss i: »Untersuchungen uber Gegenstånde 
der håheren Geodåsie. Zweite Abhandlung« pag. 30, men den 
besidder tillige fremfor denne sidste det ikke uvæsentlige For- 
trin, at. være saagodtsom udelukkende dørecte, idet man kun paa 
eet eneste Sted, nemlig ved Bestemmelsen af s,, gjør Brug af 
en Størrelse, der først maa fastsættes ved et Skjøn og senere 
rettes efter den for 4 fundne Værdie.  Bemærkes det imidler- 
tid, at Logarithmen for Factoren [1] varierer saa langsomt, at 
selv det løseste Skjøn maa indskrænke Usikkerheden til dens 
sidste Decimaler, som ikke kunne yttre nogensomhbelst Indfly- 
delse paa Gjennemførelsen af hele den øvrige Regning, saa vil 
den paapegede Ulempe erkjendes at være mere tilsyneladende 
end virkelig og i Regelen reducere sig til, at man først efterat 
have opslaaet c og de hele Secunder i s benytter disse Stør- 
relser til Bestemmelsen af de to sidste Decimaler i log [1]x, der 
da uden videre Rettelse give den definitive Værdie af log s. 
Overhovedet vil man neppe danne sig nogen rigtig Forestilling 
om Regningens Beskaffenhed, forinden man i Enkelthederne 
har gjennemgaaet dens numeriske Udførelse og nøiere betragtet 
Å 
