Ta 
viisningen paa den Tid har været lille, og at Naalen endnu ikke 
havde overskredet Meridianen. 
1672. 
Den nærmest følgende Observation findes i 7%om. Bartholins 
Acta Medica (i I Bind), hvor der anføres, at Erasm. Bartholin 
og den berømte franske Astronom Prcard (som dengang var 
paa Reisen til Øen Hveen) i en Have her ved Byen ved et af 
Picard medbragt Instrument befandt Naalen at vise 3? 35" Vest. 
Mærkeligt nok er det imidlertid, at Picard selv, da han nogen 
Tid efter med samme Instrument bestemte Misviisningen paa 
Hveen, fandt Deklinationen rigtignok ligeledes vestlig, men netop 
een Grad mindre, end den ovenfor er ansat. Denne uheldige 
Omstændighed gjør baade den Ifjøbenhavnske og den kort efter 
påa Hveen tagne Observation noget mistænkelige. 
Fra nu af blive Observationerne talrigere og falde paa den 
naturligste Maade i fire forskjellige Perioder. 
Lous? Tid, 1765—1784. 
Af daværende Professor i Mathematiken og Navigations- 
direkteur Lous, Selskabets Medlem, findes der i Skrifterne, Nye 
Samling, tredie Deel, en Afhandling fra 1788 »om Misviisningens 
her i Kjøbenhavn befundne Forandring i de sidst forløbne halv- 
tredssindstyve Aar». Deri meddeler Forfatteren ikke blot hans 
egne tyveaarige Observationer, men ogsaa nogle herhenhørende 
Optegnelser, som hans Fader i Aaret 1730 havde foretaget paa 
Søakademiet.  Lous' Observationer ere for det Meste anstillede 
i Marken og de maae, hvad ogsaa Bearbeidelsen bekræfter, vist- 
nok ansees for nogenlunde paalidelige. 
Thomas Bugges Tid, 1784—1805. 
Umiddelbart til Lous” Observationsrække slutte sig de mange- 
aarige Deklinations - Iagttagelser, som Selskabets forhenværende 
Sekretær, Thomas Bugge, med flere forskjelligartede Instru- 
