103 
lag, hvis Dannelse sikkert ligger mange Aartusinder tilbage i 
Tiden. Mr. Boucher de Perthes i Abbeville og Dr. Rigollot i 
Amiens, hvem de sidstnævnte mærkelige Opdagelser skyldes, 
ere enige i, at de paagjeldende raae Steenredskaber, som i 
Lighed med vore Steensager fra Østersdyngerne altid fremvise 
de simpleste Former og som saa at sige ingensinde frembyde 
Spor af Slibning, maae henhøre til en egen ældgammel Periode, 
som endog af Nogle har faaet Navnet »antidiluviansk» eller i 
al Fald »antikeltisk». Den keltiske Tidsalder indbefatter nemlig, 
efter de franske Oldforskeres Mening, den egentlige Steenalder, 
der i Frankrige som hos os udmærker sig ved smukke, ofte 
ziirligt slebne' Steensager og ved store, omhyggelig byggede 
Steengrave. 
Hvad enten man nu vil hidlede disse Steenalderens ansee- 
ligere Mindesmærker fra Kelterne, eller, som jeg troer, langt 
snarere fra en forkeltisk og i det Hele forhistorisk Befolkning, 
saa bliver dog Overeensstemmelsen mellem de i Frankrige og 
hos os gjorte Iagttagelser om forskjellige Arter af Steensager 
ikke mindre paafaldende. I og for sig er det unægtelig høist 
sandsynligt, at de raae, med Metallers Brug ubekjendte Urbeboere 
hverken her i Norden eller i det nordvestlige Europas Kyst- 
lande strax ved deres første Fremtræden ere begyndte med at 
opføre saa storartede Mindesmærker, som Steendysserne og Jætte- 
stuerne virkelig ofte ere. De svære, sammenstillede Steenmas- 
ser, de saa omhyggeligt byggede Steenkamre, hvor Sidestenenes 
fladeste, stundom tydelig udspaltede Side bestandig vender indad, 
de umaadelige Overliggere, hvis fladeste Side ligeledes er vendt 
indad mod Kamret, hvor de danne et ordentligt Loft, de flade 
Steenfliser endelig, i Form næsten af Muurfliser, hvormed Mel- 
lemrummene mellem Sidestenene ere opfyldte, ikke at tale om 
de net forarbeidede Sager af Steen, Been, Leer og Rav, som 
Kamrene gjerne indeholde — Alt tyder hen paa, at disse ere op- 
førte af et Folk, som i længere Tid har været fast bosiddende i 
Landet, som maa have udviklet en vis Cultur, og som sikkert 
