110 
hvilket ganske minder om Gravskikkene i Steenalderen. Ved 
Liget saaes Spor af Broncevaaben og tæt ved Kisten laa et no- 
genlunde bevaret Broncesværd. Udenfor Norden var det i Sær- 
deleshed i Meklenborg og England, at tilsvarende Iagttagelser 
vare gjorte. Overhovedet har England afgivet mange, næsten 
de fleste Vidnesbyrd om en stadig forekommende Blanding af 
Steen- og Broncesager netop ved ubrændte Liig. 
Men de seneste Aar have i en mærkelig Grad bekræftet 
Rigtigheden af min Formodning om Brydningen af de forskjel- 
lige Gravskikke i Broncealderens første Tid. Umiddelbart efter 
mine Forelæsningers Slutning indtraf Efterretninger fra Meklen- 
borg om interessante Fund af Skeletter med Steen- og Bronce- 
sager, hvoraf ogsaa Lisch selvstændig havde sluttet, at den Skik 
i Broncealderen, at begrave Ligene ubrændte, maatte være den 
ældste”). Senere ere saamange tilsvarende Iagttagelser gjorte 
i Skaane og de øvrige Dele af det gamle Danmark, at man vist- 
nok med temmelig Sikkerhed kan begynde paa, efter Tidsfølgen 
at ordne de forskjellige, til Broncealderen henhørende Gravhøje, 
i bestemte Grupper. Som to store Hovedafdelinger af Gravene 
fra Broncealderen og som Grundlag for en Deling af Bronceal- 
deren i et ældre og yngre Tidsrum, tør man formeentlig opstille 
1) de Grave, som indeholde ubrændte og 
2) de Grave, som gjemme brændte Liig. 
Som de allerældste Grave og som Overgangsled fra Steenalde- 
rens Cultur og Gravskikke maae nævnes de større Steenkister, 
dækkede med anseelige Overliggere. Af disse har navnlig Hs. Maje- 
stæt Kongen udgravet flere i den seneste Tid, deels ved Jægers- 
priis og deels ved Skodsborg i den saakaldte Jægersborg Dyre- 
have. I Højene ved Jægerspriis fandtes i ikke mindre, end tre 
Kister, Bronce- og Steensager blandede sammen. | Jægers- 
|= 
borg Dyrehave laae 5 Gravhøje i en Klynge, af hvilke adskillige 
") Meklenburg. Jahrbucher XXII 279—9287. 
