111 
indeholdt endog flere Steenkister med ubrændte Liig. Nogle af 
disse Liig havde aabenbart, efter Benenes Beliggenhed at dømme, 
været begravede i siddende Stilling. Ved alle Højene gjordes 
den Erfaring, åt de største og sværeste Steenkister vare paa Bun- 
den af Gravene, men at de lettere og mindre Kister, der øien- 
synlig vare fra en senere Tid, laae højere oppe. Endelig i Ud- 
kanten af alle Højene fandtes Leerkar eller smaåaae Steenkister 
med brændte Been og Aske som Modsætning til de ældre Be- 
gravelser med ubrændte Liig paa Høienes Bund. 
Jo mere Gravenes eller Steenkisternes Indretning. og Form 
fjerner sig fra Dyssernes og Jættestuernés kisteformige Kamre, 
desto yngre maa man vistnok ansee dem for åt være. Nærmest 
ved Steenkisterne med Overliggere komme derfor ogsaa de af- 
-lange Steenkister med Økeletter og Broncesager, som ikke ere 
dækkede "med store Stene, men som upaatvivlelig have været 
dækkede med Træplanker. Af denne Art maae isærdeleshed 
fremhæves Grave paa Morsø og ved Hørning i Nærheden af 
Skanderborg. 
Som en tredie Hovedklasse af den ældre Broncealders Grave 
maae vistnok de ansees, % hvilke de ubrændte Liig slet ikke ere 
omgivne af ordentlige Dteenkister, men alene af smaae Steenind- 
Fatninger eller ogsaa ligefrem dækkede af en Steendynge.  Saa- 
danne Fund ere gjorte ved Kjeldby paa Møen, hvor henimod 
ti ubrændte Liig havde været begravede paa Bunden af Høien, 
medens en Deel brændte Liig vare nedsatte i Udkanten, 
fremdeles mellem Lund og Malmø i Skaane, hvor der ved Ske- 
letter fandtes baade Bronce- og Flintsager, desuden ogsaa ved 
Dabel i Meklenborg, hvor ligeledes Flint- og Broncesager vare 
blandede. Det er dog lidet sandsynligt, at man i et saa udviklet 
Tidsrum, som Broncealderen i mange Henseender var, skulde 
oprindelig have dynget løse Haandstene umiddelbart ovenpaa 
Ligene, især da man seer, med hvor stor Omhu t. E. Bronce- 
sværdene stundom ere nedlagte i Gravene. I en Steenkiste i 
en Høi i Jægersborg Dyrehave opgravede Hs. Majestæt Kongen 
8 
