GER 
skaber for at lade sin unge Søn modtage Hylding og Troskabsed 
af Folket. Det skete paa de sædvanlige Landsthing, først i Vi- 
borg 18de (eller 20de) August, sidst i Lund, 22de September 1487.”) 
Paa sidstnævnte Dag udstædte Rigsraadet et nyt Dokument, 
hvori de erklærede, at de med Rigets øvrige Stænder havde valgt 
Christiern til Konge efter hans Fader og tilsagt ham Huldskab 
og Mandskab. Dette Dokument bæésegledes tillige af mange geist- 
lige og verdslige Herrer udenfor Rigsraadet. 
Paafaldende er det, at nogle Aar efter et Medlem af Rigs- 
raadet, der havde deeltaget i begge de nævnte Akter, udstæder 
et Brev, der paa en sær Maade udvider de tidligere indgangne 
Forpligtelser. Det var Niels Skave, Bisp i Roeskilde, som i et 
Brev af 10de August 1491, i Henhold tll Valget og sin Hyldings- 
Ed, yderligere forbinder sig til, at han med alle dem, som han 
kunde drage med sig, af al sin Magt vilde gjøre Kong Hanses 
Søn Christiern Hjælp, Trøst og Bistand, at han kunde blive 
Herre og Konge t Danmark, naar hans Fader døde. Der forud- 
sættes her altsaa, at Nogen kunde ville lægge Christiern Hin- 
dringer i Veien, naar han engang skulde bestige Thronen, og 
det ansees fornødent at sikkre sig mod Sligt. Da Christiern 
den Gang kun var 10 Aar gammel, kan der ikke tænkes paa, 
at han ved sit Forhold kan have vakt nogen Ugunst mod sig 
hos de Mægtige i Landet. De Hindringer, som det lader til, at 
Kong Hans har frygtet, maae søges andensteds. Tanken ledes 
derved hen påa Hertug Frederiks Prætensioner og de Stridig- 
heder, Kong Hans netop ved denne Tid havde med denne sin 
yngre Broder. Aaret forud havde. Kong Hans foretaget en De- 
ling af Slesvig og Holsteen med sin Broder, og denne havde 
selv tiltraadt Regjeringen. Men som bekjendt var han meget 
misfornøiet med Delingen og sin hele Stilling. Han fremkom 
med Fordringer paa Dele af Danmark og det halve Norge; ja 
samtidigt hermed søgte han, som man seer ikke blot af Yttringer 
hos en vel underrettet og nær Tiden levende svensk Forfatter 
”) Arkivdokumenter. 
