nogen Tvedragt imellem Rigens Raad, der de skulde hannem 
samtykke og samburde,« men tilføjer, at han ikke vil indlade 
sig videre derpaa. Hvitfeldt siger, at Rigsraadet paa det Møde, 
som holdtes i Anledning af Christiern den Andens forestaaende 
Kroning, var »indbyrdes ueens om Kroningen«, idet man ind- 
vendte mod Kongen hans Løsagtighed og tyranniske Handel i 
Norge")... Formodentlig har Hvitfeldt taget dette af hiint Skrift 
af Poul Eliesen, hvoraf han har indført et Stykke bag i sin Hi- 
storie af Kong Christiern. Men Hvitfeldt feiler i Tiden; det var 
ikke ved Kroningen, som skete den 29de Mai 1514, men om- 
trent et Aar tidligere, at denne Tvist fandt Sted. Endelig hen- 
vises der under Forhandlingerne paa Herredagen i Kjøbenhavn 
Iuni 1533 til noget Mærkeligt, som skal være skeet i Kjøben- 
havu ved Kong Christierns Kaar og Udvælgelse ””). 
Men Spørgsmaalet bliver nu: hvorfor det ikke kom videre, 
hvorfor man opgav Forsøget paa at fortrænge Christiern den An- 
den og vælge hans Farbroder. Svaret herpaa giver det anførte 
Skrift af Peter Svave, hvori det et andet Sted hedder: »qvi (Rigs- 
raaderne) et ob mores, quos subodorati in te malos, ante nobis 
optionem obtulere eam, quam rex tu ab eis eligerere, sed guam 
recipere modestia nostra detrectavit.«  Altsaa Hertug Frederik 
vilde ikke modtage den tilbudte Krone, og Grunden var hans 
modestia, hans Beskedenhed, håns Maadehold. Men da vi vide, 
at Maadehold og Nøjsomhed med sit Eget ikke hørte til de Egen- 
skaber, der i særdeles Grad udmærkede Frederiks Natur, ledes vi 
til den Formodning, at der maa håve været særegne Omstæn- 
digheder, som have fremkaldt denne usædvanlige Modestie hos 
Hertug Frederik. Det lader sig ogsaa paavise, at Forholdene 
vare saadanne, at det var aldeles utilraadeligt for Frederik at 
modtage Tilbudet. 
For det Første er det klart af Alt, at det ikke var det hele, 
”) Hvitfeldt VI, 33. 
SEND: Ma2z: 2 B.S 202: 
