Roelandt, Roelandt, als ick kleppe, dan ist brandt, 
Als ick luye, dann ist storm in Vlaenderlandt"), 
og i Aaret 1380 blev man endelig ogsaa færdig med Bygningen 
af Taget. Man har endnu den i Aaret 1/83 paa Pergament teg- 
nede, originale Plan til Frihedstaarnets Bygning, og til denne 
Plan med de snevre, lange Vinduer i den ældste Spidsbuestiil sva- 
rer endnu lige indtil Karnisen, hvor Campanilen eller Klokke- 
taaret begynder, den hele Skikkelse, hvori vi endnu see disse af 
Aarhundreder mørknede Mure. i 
Paa Spidsen af dette Taarn seer man den Dragefigur 
hvoraf en Tegning gives paa den første af de medfølgende 
Tavler. Efter en Skrivelse til mig af 8de November 1859, 
fra den bekjendte belgiske Historieforsker, Baron Jules de 
Saint-Genois, Professor ved Universitetet i Gent, kan Stør- 
relsen angives saaledes, at Dragen fra Hovedets gabende Svælg 
til Haleenden har en Længde af fem til sex Alen, og mellem 
Vingerne en Brede af halvanden Alen. Den er dannet af for- 
gyldte Kobberplader, som ere naglede paa et Slags Skelet af 
Jern. Ryggen mellem Vingerne er aaben; man benytter sig 
undertiden heraf for ved festlige Leiligheder at lade Beegfakler 
flamme eller Faner vaie i den svimlende Høide af næsten 400 Fod. 
Det er baade mange og faa Aar siden, at Kjæmpedragen be- 
finder sig paa sit nuværende Sted. I Aaret 1839 blev det fun- 
det nødvendigt at fornye den øverste Deel af Taarnet, det vil 
sige den hidtil kun af malet Træ bestaaende Campanile, og Dra- 
gen blev da ved denne Leilighed nedtaget. Udførelsen af Bygnings- 
arbeidet blev overdraget Architekten L. Roelandt, den samme, der 
ogsaa har opført det nye Raadhuus i Gent, det nye Theater og den 
nye St. Annakirke paa Van Årteveldepladsen. I Aaret 1856 var 
") Denne store Klokke, der endnu spillede en saa vigtig Rolle ved Gents 
Opstand mod Keiser Carl den Femte, er dog ikke den samme, som 
Taarnets nærværende.  »Den store Roeland« blev ødelagt i Aaret 1659. 
Messager des sciences historiques de Belgique.  Année 1846.  Gand 
p. 425. 
11% 
