Til Brugge angives Dragen at være kommen som en Følge 
af det fjerde Korstog. Det er bekjendt nok, hvorledes der til 
den Hær af Korsfarere, som havde forsamlet sig i Venedig, for 
efter Pave Innocents IIs Opmuntringer at prøve en ny Kamp 
for det hellige Land, ankom Sendebud fra den landflygtige 
græske Prinds Alexius Angelus, der anmodede om deres Under- 
støttelse mod den Usurpator, som havde berøvet hans keiserlige 
Fader, Isaak II Angelus, Thronen og Synet; hvorledes Korsfarerne 
virkeligen ogsaa begyndte deres Tog i Orienten med at beleire 
Constantinopel, hvor man nu gjenindsatte den styrtede, blinde 
Keiser, der tog sin med Korsfarerne tilbagevendte Søn til Med- 
keiser; hvorledes begge disse Keisere dog snart, da Kors- 
farerne endnu stode i deres Leir ved Pera, afløses af en ny 
Usurpator, som, medens den gamle Keisers Død fremskyndedes 
af Kummer over det nye Omslag, lod den unge hemmelig kvæles 
i Fængslet; hvorledes det fornyede Brud med Grækerne atter 
medførte Constantinopels anden Beleiring; og hvorledes Kors- 
farerne derpaa endelig den 12te April 1204 stormede Constan- 
tinopel, for nu at sætte en af deres egen Midte, Grev Balduin 
IX af Flandren og Hennegau, paa Constantin den Stores Throne. 
Keiserstaden blev da udplyndret. En af Seierherrerne, den 
drabelige Marschal af Champagne, Godfred (Geffroy) Ville-Hardoin 
siger selv i den fortræffelige, lige saa simple som tiltrækkende 
Krønike, hvori han har beskrevet Keiserstadens Indtagelse, at 
siden Verdens Skabelse er der aldrig blevet gjort saa meget 
Bytie i nogen Stad”). Med ham stemmer den af de Beleirede, 
der er bleven os Hovedkilden til Historien om Constantinopels 
Fald. Denne Græker, Patricieren Niketas Choniates, har i sin 
”) Puis que li mons fu estorez, ne fut tant gaaigné en une ville. Ville- 
Hardoins Krønike i Recherches et matériaux pour servir å une histøire 
de la domination francaise aux XIlle, XIVe ct XVe scécles, dans les pro- 
vinces démembrées de T'empire Grec. Par I. A. C. Buchon. Paris 1840. 
197: 
